65/1999. (XII. 22.) EüM rendelet
a munkavállalók munkahelyen történő egyéni védőeszköz használatának minimális biztonsági és egészségvédelmi követelményeiről
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) 88. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján - a szociális és családügyi miniszterrel egyetértésben - az alábbiakat rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed az egyéni védőeszköz munkahelyen történő használatának biztonsági és egészségvédelmi követelményei tekintetében
a) minden munkáltatóra, aki az Mvt. 87. §-ának 9. pontja szerinti szervezett munkavégzés (a továbbiakban: szervezett munkavégzés) keretében munkavállalót foglalkoztat,
b) az a) pont szerinti munkáltató által foglalkoztatott - ideértve a közhasznú munka végzésére irányuló foglalkoztatást is - munkavállalóra.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) egyéni védőeszköz:
aa) minden olyan eszköz, amelyet a munkavállaló azért visel vagy tart magánál, hogy az a munkavégzésből, a munkafolyamatból, illetve a technológiából eredő kockázatokat az egészséget nem veszélyeztető mértékűre csökkentse, továbbá
ab) az eszköz bármely kiegészítése vagy egyéb segédeszköz, amelynek a feladata az aa) pont szerinti cél elérése (a továbbiakban aa) és ab) pontok együtt: védőeszköz);
b) expozíció: a munkahelyen jelen lévő és a munkavállalót érő kóroki tényezők mennyiségi meghatározása (az expozíciós koncentráció és az expozíciós idő szorzata).
(2) Nem minősül védőeszköznek:
a) a közönséges munkaruha és az olyan egyenruha, illetve formaruha, amelyet nem a munkavállaló biztonságának és egészségének védelmére terveztek, illetve vizsgáltak;
b) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény szerinti mentést és betegszállítást végző mentőszolgálatok által használt felszerelések;
c) a fegyveres erők és egyéb rendvédelmi szervek által viselt vagy használt védőeszköz;
d) a közúti közlekedési eszközökön alkalmazott védőeszköz és védőfelszerelés;
e) a sportfelszerelés és sporteszköz;
f) az önvédelem vagy elrettentés célját szolgáló felszerelés és eszköz;
g) a veszélyek és ártalmak felderítésére és jelzésére szolgáló hordozható készülékek.
3. § (1) Amennyiben megelőző műszaki, illetve szervezési intézkedésekkel az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés nem valósítható meg, a kockázatok egészséget nem veszélyeztető mértékűre csökkentése érdekében a munkáltató a munkavállalókat a kockázatokkal szemben védelmet nyújtó védőeszközzel látja el és ellenőrzi azok rendeltetésszerű használatát. A különösen veszélyes, illetve gyakori kockázatok felsorolását az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) A kockázatbecsléshez, valamint a hatékony védelmet nyújtó védőeszköz kiválasztásához, a védőeszközhasználat szabályainak megállapításához a munkáltató szükség esetén szakértőt vesz igénybe.
(3) A kockázatbecslésre, a védőeszköz kiválasztására vonatkozó adatokat, a mérési eredményeket, a szakértői véleményeket és ajánlásokat, továbbá a védőeszköz juttatásával kapcsolatos egyéb dokumentumokat a munkáltató naprakészen tartja nyilván, és azokat az ellenőrzést végző hatóság kérelmére bemutatja.
4. § (1) A munkáltató gondoskodik arról, hogy a védőeszköz
a) úgy nyújtson védelmet a munkakörnyezeti kockázatokkal szemben, hogy önmaga ne idézzen elő további veszélyt;
b) feleljen meg a munkavégzés körülményeinek;
c) az ergonómiai követelményeknek és a munkavállaló egészségi állapotának megfeleljen;
d) igazítás elvégzése után illeszkedjen viselőjére.
(2) Amennyiben egyszerre több kockázat fennállása szükségessé teszi, hogy a munkavállaló egy időben több védőeszközt használjon, ezeknek a védőeszközöknek összeillőknek és hatékonyaknak kell lenniük a fennálló kockázatokkal szemben.
(3) A védőeszköz használatának feltételeit - különösen viselhetőségének időtartamát - a kockázat súlyossága, a kockázatnak való kitettség gyakorisága, az egyes munkavállalók munkavégzési helyének jellemzői, valamint a védőeszköz teljesítménye és hatásfoka, valamint a védőeszköz viselése által okozott többletterhelés mértékének figyelembevétele alapján kell meghatározni.
(4) A védőeszköz személyes használatra szolgál, kihordási ideje nincs. Amennyiben a munkavégzés körülményei megkívánják, hogy valamely védőeszközt ne csak egy személy, hanem többen is használjanak, megfelelő intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy az ilyen használat ne jelentsen egészségügyi vagy higiénés kockázatot a használók számára.
(5) A védőeszközt a munkáltató ingyenesen biztosítja, továbbá karbantartás, tisztítás, javítás vagy csere útján gondoskodik arról, hogy a védőeszköz használható, valamint megfelelő higiénés állapotban legyen.
(6) A munkáltató előzetesen tájékoztatja a munkavállalót azoknak a kockázatoknak a jellegéről és mértékéről, amelyekkel szemben a védőeszköz használata őt megvédi, továbbá gondoskodik arról - szükség esetén gyakorlati képzéssel -, hogy a munkavállaló megtanulja a védőeszköz használatának módját. A munkáltató a védőeszköz rendelkezésre bocsátásával egyidejűleg magyar nyelvű tájékoztatót és használati utasítást a munkavállaló rendelkezésére bocsát. A tájékoztatás és a gyakorlati képzés megtörténtét a munkáltató írásban dokumentálja és azt a munkavállalóval alá kell íratnia, továbbá - kérelemre - az ellenőrzést végző hatóság részére a dokumentumot bemutatja. A munkáltató köteles biztosítani a munkavállalók, illetve azok képviselői számára a tájékoztatást, az oktatást és a konzultációt a védőeszköz használatával kapcsolatosan, az Mvt. rendelkezései szerint.
(7) A védőeszköz biztosítása magában foglalja, hogy
a) az - figyelemmel a védőeszköz elhasználódására - a munkavállaló munkavégzéséhez folyamatosan,
b) a mentési tervben meghatározott mentési feladatokra és haváriákra rendszeresített készenléti védőeszköz csomag állandóan
rendelkezésre álljon. A munkavállaló haladéktalanul tájékoztatja a munkáltatót, ha megítélése szerint a védőeszköz elvesztette védelmi képességét.
(8) A (7) bekezdés b) pontja szerinti csomag tartalmazza mindazokat a védőeszközöket, amelyek használata havária esetén szükségessé válhat.
5. § (1) A munkáltató - az Mvt. 56. §-a alapján - munkahelyenként és munkakörönként - a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - írásban meghatározza
a) azokat a munkafolyamatokat, technológiákat - ideértve a munkaeszközöket és anyagokat, valamint a kockázatot is -, amelyek védőeszköz használatát indokolják, valamint a juttatott védőeszköz típusát és a védőeszköz használatával járó egyéb előírásokat, pl. a védőeszköz ellenőrzése, tárolása, cseréje, karbantartása, az elhasználódott védőeszköz veszélyes hulladékként történő kezelése (a továbbiakban: a védőeszköz juttatásának rendje), továbbá
b) a védőeszköz használatának feltételeit, beleértve a használat időtartamát is.
(2) A munkáltató a védőeszköz juttatásának rendje kialakítása során
a) meghatározza az (1) bekezdés szerinti esetekben a kockázatok jellegét és mértékét,
b) az a) pont szerint jár el az (1) bekezdés szerinti tényezők bármelyikének megváltozása esetén,
c) biztosítja
ca) a kockázatok jellegének és mértékének megfelelő védelmi képességgel rendelkező, továbbá
cb) a munkavállaló által végzett fizikai munka mértékének és a klimatikus környezetnek megfelelő
védőeszközt, amelyet a védőeszközre meghatározott felhasználási határok (védelmi képesség, fokozat vagy osztály) figyelembevételével választ ki,
d) figyelembe veszi a védőeszköz használatának egészségi (egyéni) alkalmassági feltételeit, illetve annak egészségi korlátjait.
(3) Az egyes alkalmazható védőeszközök típusait a 2. számú melléklet, a védőeszköz használatával végezhető tevékenységeket a 3. számú melléklet tartalmazza.
6. § (1) A védőeszköz kiválasztását megelőzően a munkáltató köteles a védőeszköz típusbizonyítványa, valamint - szükség esetén - szakértői vélemény alapján felmérni, hogy a felhasználni kívánt védőeszköz megfelel-e a 4. § (1)-(2) bekezdésében előírt követelményeknek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felmérésnek tartalmaznia kell:
a) azoknak a kockázatoknak az értékelését, amelyek más eszközökkel nem háríthatók el;
b) azoknak a jellemzőknek a meghatározását, amelyekkel a védőeszköznek rendelkeznie kell ahhoz, hogy az a) pontban említett kockázatokkal szemben hatékony legyen, beleértve azon kockázat figyelembevételét, amelyet maga a készülék okozhat;
c) a beszerezni kívánt védőeszköz védelmi szintjének (képességének) összehasonlítását a b) pontban említett jellemzőkkel.
(3) Az (1) bekezdésben előírt vizsgálatot meg kell ismételni, ha bármelyik elemét tekintve változás következett be.
7. § A védelmi képességét vesztett védőeszköz tovább nem használható. Az elhasználódott védőeszközt hulladékként, a külön jogszabályban meghatározott esetekben veszélyes hulladékként kell kezelni.
8. § (1) A munkavállaló a védőeszköz használatáról érvényesen nem mondhat le.
(2) A munkavállaló a védőeszközt nem viheti el a munkahelyéről, kivéve, ha a munkáltató engedélyezte annak elvitelét, amennyiben
a) a munkavégzés helye változó és a munkáltató más módon nem tudja biztosítani a védőeszközt a munkavállaló számára,
b) a védőeszköz elvitele közegészségügyi szabályokba nem ütközik.
9. § (1) A munkáltató a védőeszköz juttatásának rendje meghatározásába a munkavédelmi képviselőt, valamint a foglalkozás-egészségügyi szolgálatot bevonja, akik jogosultak a védőeszköz kiválasztására javaslatot tenni.
(2) A munkavédelmi képviselő jogosult a védőeszköz biztosításáról és használatáról tájékoztatást kapni, az egyéni védőeszköz biztosításával és használatával kapcsolatos rendelkezések megsértése esetén megfelelő intézkedéseket kezdeményezni.
10. § A rendeletben foglaltak megtartásának ellenőrzéséről az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség területi munkavédelmi felügyelőségei gondoskodnak.
11. § (1) Ez a rendelet 2000. augusztus 1. napján lép hatályba, hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az egyéni védőfelszerelésekről szóló 3/1979. (V. 29.) EüM rendelet, az egyes munka-egészségügyi jogszabályok módosításáról szóló 4/1983. (III. 16.) EüM rendelet, valamint az egészséget nem veszélyeztető munkavégzés és munkakörülmények általános egészségügyi követelményeiről szóló 25/1996. (VIII. 28.) NM rendelet 20. §-a.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében - az azt kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban - összeegyeztethető szabályozást tartalmaz a Tanácsnak a munkavállalók munkahelyen történő egyéni védőeszköz használatának minimális biztonsági és egészségvédelmi követelményeiről szóló 89/656/EGK irányelve rendelkezéseivel.
1. számú melléklet a 65/1999. (XII. 22.) EüM rendelethez
A veszély típusainak áttekintő táblázata az egyéni védőeszköz használatához
Fizikai eredetű veszélyek
 	 A fej részei	 Felső végtagok	 Alsó végtagok	 Egyéb testrészek bőr	 	
 Veszélyek	 kopo 
-nya	 fül	 szem	 lég- 
utak	 arc	 az egész fej	 kéz	 karok (ré- 
szei)	 lábfej	 láb-szár (ré 
-szei)	 törzs	 has	 pa- 
ren- 
terális jára- 
tok	 Az egész test	
 Mechanikai veszélyek:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - leesés magasból;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - ütés, vágás, becsapódás, zúzódás;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - szúrás, vágás, horzsolás;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - rezgés;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - elcsúszás, elesés.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 Hőmérséklet okozta veszélyek:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - láng;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - kontakt és sugárzó hő;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - hideg	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 Elektromossás okozta veszélyek	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 Sugárveszély:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - nem ionizáló	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - ionizáló	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 Zajártalom	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Vegyi eredetű veszélyek
 	 A fej részei	 Felső végtagok	 Alsó végtagok	 Egyéb testrészek bőr	 	
 Veszélyek	 kopo 
-nya	 fül	 szem	 lég 
-utak	 arc	 az egész fej	 kéz	 karok (ré- 
szei)	 lábfej	 láb-szár (ré- 
szei)	 törzs	 has	 pa- 
ren- 
terális jára- 
tok	 Az egész test	
 Légszennyeződés:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - por, rost;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - füst;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - gőz;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 Folyadékok:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - merülés;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 - fröccsenés, kilövellés;	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 Gázok, gőzök	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Biológiai eredetű veszélyek
 	 A fej részei	 Felső végtagok	 Alsó végtagok	 Egyéb testrészek bőr	 	
 Veszélyek	 kopo 
-nya	 fül	 szem	 lég- 
utak	 arc	 az egész fej	 kéz	 karok (ré- 
szei)	 lábfej	 láb-szár (ré- 
szei)	 törzs	 has	 pa- 
ren- 
terális jára- 
tok	 Az egész test	
 2-4 csoportba sorolt baktériumok	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 2-4 csoportba sorolt vírusok	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 2-4 csoportba sorolt gombák	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 Egyéb biológiai kóroki tényezők	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
2. számú melléklet a 65/1999. (XII. 22.) EüM rendelethez
Az egyéni védőeszközök útmutatásul szolgáló, nem teljes jegyzéke
A fej védelme
- Az iparban (bányában, építkezésen, egyéb iparban) használt védősisakok.
- A könnyű fejvédők (sapkák, fejkötők, hajhálók szemárnyékolóval vagy anélkül).
- Fejvédők (védősapkák, viharkalapok szövött vagy impregnált anyagból stb.).
Hallásvédelem
- Fültokok, füldugók és hasonló eszközök.
- Hangvédő sisakok.
- Az iparban használt sisakokhoz illeszthető fülvédők.
- Fülvédők alacsony frekvenciális indukált áramköri vevővel.
- Fülvédők távközlési berendezéssel.
Szem- és arcvédelem
- Szemüvegek.
- Búvárszemüvegek.
- Röntgensugár-védőszemüvegek, lézersugár-védőszemüvegek, ultraibolya, infravörös, illetve látható sugárzás ellen védőszemüvegek.
- Arcvédő maszkok.
- Ívhegesztő maszkok és sisakok (kézi maszkok, fejre vagy a védősisakra illeszthető maszkok).
A légutak védelme
- Porszűrők, gázszűrők és radioaktív porszűrők.
- Légellátóval felszerelt izolációs készülékek.
- Levehető hegesztőmaszkkal ellátott légzőkészülékek.
- Búvárfelszerelések.
- Búváröltözetek.
A kéz és a kar védelme
- Védőkesztyűk:
= mechanikai hatások (szúrás, vágás, vibrálás stb.) ellen,
= vegyszerek ellen,
= villanyszerelő és hővédő kesztyűk.
- Egyujjas kesztyűk.
- Ujjvédők.
- Könyökvédők.
- Csuklóvédők nehéz munkához.
- Ujjatlan kesztyűk.
- Védőkesztyűk.
A lábfej és a lábszár védelme
- Félcipők, magasszárú cipők, lábszárvédős csizmák, biztonsági csizmák.
- Gyorsan kifűzhető vagy kikapcsolható cipők.
- Lábujjvédő betéttel kiegészített cipők.
- Cipő felvett hőellenálló talpú csizmák.
- Hőellenálló cipők, csizmák vagy felső csizmák.
- Fűzhető cipők, csizmák vagy felső csizmák.
- Rezgés ellen védő cipők; csizmák vagy felső csizmák.
- Antisztatikus cipők, csizmák vagy felső csizmák.
- Szigetelő cipők, csizmák vagy felső csizmák.
- Védő csizmák láncfűrésszel dolgozóknak.
- Fatalpú cipők.
- Térdvédők.
- Levehető lábfejvédők.
- Lábszárvédők.
- Levehető (hőálló, szúrásálló vagy vízálló) talpak.
- Eltávolítható bakancsszegek (jég, hó vagy csúszós padozat esetén).
A bőr védelme
Védő krémek és kenőcsök.
A törzs és a has védelme
- Védő mellények, kabátok és kötények mechanikai hatások (szúrás, vágás, olvadt fém kifröccsenés stb.) ellen.
- Védő mellények, kabátok és kötények a vegyszerek elleni védekezés céljából.
- Fűtött mellények. Mentőmellények.
- Röntgensugárzás elleni védőkötény.
- Védő övek.
Az egész test védelme
- Leesés elleni védőeszköz:
= leesés elleni védőeszköz (teljes felszerelés minden szükséges kellékekkel),
= fékező szerkezet a mozgási energia elnyerésére (teljes felszerelés minden szükséges kellékkel),
= a testet tartó eszközök (védő övek).
- Védő ruházat:
= „biztonsági” munkaruhák (kétrészesek és overallok),
= mechanikai hatások (szúrás, vágás stb.) ellen használt védőruhák,
= vegyi anyagok hatása elleni védőruhák,
= olvadt fém kifröccsenése és infravörös sugárzás elleni védőruhák,
= hőálló védőöltözések, fűthető ruhák,
= radioaktív szennyezés elleni védőruhák,
= porálló védőruhák,
= gázbiztos védőruhák,
= fluoreszkáló jelzőruhák, fényvisszaverő ruhák és kiegészítő kellékeik (karszalagok, kesztyűk).
- Védőborítások.
3. számú melléklet a 65/1999. (XII. 22.) EüM rendelethez
Azon tevékenységek és tevékenységcsoportok útmutatásául szolgáló, nem teljes jegyzéke, amelyek az egyéni védőeszközzel való ellátást igényelhetik
1. A fej védelme (a koponya védelme)
Védősisakok:
- Építkezés, különösen állványokon, állványok alatt vagy azok közelében és magasban végzett munkák; zsaluzás vagy annak lebontása, szerelési és berendezési munkák, állványozási és bontási munkák.
- Acélhidakon, acél épületszerkezeteken, vezetékoszlopokon, tornyokon, hidraulikus acélszerkezeteken, öntőkemencéknél, hengerműben végzett munkák; nagynézetű konténerekkel, nagy csővezetékeken, kazánházakban és erőművekben végzett munkák.
- Tárnában, árkokban, aknákban és alagutakban végzett munkák.
- Földmunkák és kőfejtés.
- Föld alatti munkák végzése; kőfejtőkben, külszíni fejtésen, szénkészlet elszállításánál végzett munkák.
- Szegecselő géppel végzett munka.
- Öntésnél végzett munka.
- Lift, emelőgép, daru és szállítószalag mellett végzett munkák.
- Öntőkemencénél, közvetlen kohászati üzemben, acélműben, hengerdében, fémműben végzett munkák, kovácsolás, ejtő kalapáccsal végzett kovácsolás és öntés.
- Ipari kemencékkel, konténerekkel, gépekkel, silóval, bunkerrel és csövekkel végzett munkák.
- Hajóépítés.
- Vasúti tolatás.
- Vágóhídi munkák.
2. A lábfej védelme
Átfúrás mentes talpú biztonsági cipők:
- Vázszerkezeti munkák, alapozási munkák, közúti munkák
- Állványozási munkák. Vázszerkezet lebontása
- Betonnal és előre gyártott elemekkel végzett munkák, a zsaluzást és annak lebontását is beleértve
- Építési vállalkozó telepén és áruházában végzett munkák
- Tetőn végzett munkák
Nem átfúródás mentes talpú biztonsági cipők:
- Acélhidakon, acélhíd építésénél, vezetékoszlopon, tornyon, liften, hidraulikus acélszerkezeten, öntőkemencénél, acélműben és hengerműben, nagy konténerekkel, nagy esővezetékeken, darukon, kazánházban és erőművekben végzett munkák.
- Kemencék építésénél, fűtő és szellőztető berendezéseken, valamint fémek szerelésével végzett munkák.
- Öntőkemencénél, közvetlen kohászati üzemben, acélműben, hengerműben, fémműben végzett munkák, kovácsolás, ejtő kalapácsolás, kovácsolás, melegsajtoló és drótvonó üzemben végzett munkák.
- Kőfejtőben és nyíltszíni fejtésnél, szénkészlet elszállításánál végzett munkák.
- Kőfejtés és megmunkálás.
- Síküveg és öblösüveg áru gyártása és feldolgozása.
- Az öntőformákkal végzett munka a kerámiaiparban. A kemencék kibélelése a kerámiaiparban.
- Formázási munka a kerámiaiparban és az építőanyag-iparban.
- Szállítás és raktározás.
- Fagyasztott hústömbökkel és fagyasztott élelmiszer csomagolásával végzett munkák.
- Vasúti tolatás.
Sarokkal vagy erősítővel ellátott, átfúródás mentes talpú biztonsági cipők:
- Tetőn végzett munkák.
Szigetelő talpú védőcipők:
- Rendkívül magas vagy rendkívül alacsony hőmérsékletű anyagokkal végzett munkák.
Könnyen levethető védőcipők:
- Amikor fennáll a megolvadt anyag áthatolásának veszélye.
3. A szem és az arc védelme
Védőszemüvegek, arcvédő maszkok vagy ernyők:
- Hegesztési, köszörülési vagy szeparálási munkák.
- Fúrás és vésés.
- Kőfejtés és feldolgozás.
- Szegecselőgéppel végzett munka.
- Forgácsoló gépen végzett munka. Ejtő-kalapácsos kovácsolás.
- Törmelék eltávolítása és aprítása. Csiszolóanyagok szóródása.
- Savakkal és maró oldatokkal, fertőtlenítőkkel és maró hatású tisztítószerekkel végzett munkák.
- Folyadéksugárral végzett munkák.
- Megolvadt anyaggal vagy annak közelében végzett munkák.
- Sugárzó hő mellett végzett munkák.
- Lézerrel végzett munkák.
4. A légutak védelme
Légzésvédő készülékkel:
- Tartályokban, szűk térben, gázzal működtetett ipari kemencékben végzett munkák, ahol esetleg gáz maradt, és túl kevés az oxigén.
- Nagykohó adagolójánál végzett munkák.
- Gázkonverter és nagykohó gázcsövei közelében végzett munkák.
- Nagykohó csapjai közelében végzett munkák, ahol nehézfém kigőzölgése fordulhat elő.
- Kemencék bélelésével és öntőkanállal végzett munkák, ahol por képződhet.
- Szórással végzett festés, amennyiben az elszívás nem megfelelő.
- Aknákban, csatornákban és egyéb föld alatti üregekben végzett, szennyvízzel kapcsolatos munkák.
- Hűtőházban végzett munkák, amennyiben fennáll a hűtőfolyadék szökésének veszélye.
5. A hallás védelme
Hallásvédők:
- Fémprés-gépen végzett munka.
- Pneumatikus fúróval végzett munka.
- A repülőtéri földi személyzet munkája.
- Cölöpverési munka.
- Famegmunkálás és textilipari munkák.
6. A test, a kar és a kéz védelme
Védőruhák:
- Savakkal és maró oldatokkal, fertőtlenítőkkel és maró hatású tisztítószerekkel végzett munkák.
- Forró anyagokkal vagy azok közelében végzett munkák, amennyiben a hőhatás érezhető.
- Síküveggyártás termékeivel végzett munkák.
- Homokfúvásos munkák.
- Hűtőteremben végzett munkák.
Tűzálló (lángmentesített) védőruhák:
- Hegesztés zárt térben.
- Üveggyártás, kohászat.
Átfúródásmentes kötények:
- Kicsontozási és darabolási munkák.
- Kézi késsel végzett munkák, amennyiben a kés a test irányában is mozog.
Bőrkötények:
- Hegesztés.
- Kovácsolás.
- Öntés.
Az alkar védelme:
- Kicsontozás és darabolás.
Kesztyűk:
- Hegesztés.
- Nem gépszerű, éles tárgyakkal való bánás, amennyiben fennáll a kesztyű befogadásának veszélye.
- Savakkal vagy maró oldatokkal végzett, egyéb védelem nélküli munkák.
Fémszálas kesztyűk:
- Kicsontozás és darabolás.
- Kézi késsel végzett rendszeres vágási vagy vágóhídi munka.
- Vágógépek késeinek cseréje.
7. Vízhatlan öltözék
- Esőben vagy hideg időben végzett szabadtéri munkák.
8. Fényvisszaverő ruha
- Olyan munkák, ahol a munkavállalónak tisztán láthatónak kell lennie.
9. Biztonsági övek
- Állványon végzett munkák.
- Előre gyártott elemek szerelése.
- Vezetékoszlopon végzett munkák.
10. Biztonsági kötél
- Toronydaru fülkéjében végzett munka.
- Raktározó és tároló berendezések magasban mozgó fülkéjében végzett munka.
- Fúrótorony felső részein végzett munkák.
- Aknában és csatornában végzett munkák.
11. A bőr védelme
- Burkolóanyagok előállítása.
- Bőrcserzés.
- Építőipari munkák.
- Maró, allergizáló, irritáló, a bőrön keresztül felszívódó vegyi anyagokkal végzett munkák.