61/1999. (XII. 1.) EüM rendelet
a biológiai tényezõk hatásának kitett munkavállalók egészségének védelmérõl
A munkavédelemrõl szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. §-ának (2) bekezdésében (a továbbiakban: Mvt.), valamint az egészségügyrõl szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. §-a (2) bekezdésének d) pontjában kapott felhatalmazás alapján - a szociális és családügyi miniszterrel egyetértésben - a következõket rendelem el:
A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya az Mvt. szerinti szervezett munkavégzésre terjed ki.
Fogalmak
2. § (1) E rendelet értelmében
a) biológiai tényezõk: a mikroorganizmusok - beleértve a genetikailag módosított mikroorganizmusokat -, a sejttenyészetek és emberi belsõ élõsdiek, amelyek fertõzést, allergiát vagy mérgezést okozhatnak,
b) mikroorganizmus: olyan sejtes vagy nem sejtes mikrobiológiai egység, amely szaporodásra vagy genetikai anyag továbbítására képes,
c) sejttenyészet: a többsejtû szervezetekbõl származó sejtek élõ szervezeten kívül szaporított tenyészete,
d) havária: olyan nagyméretû baleset, amely túlterjed az üzem, létesítmény, illetve szállítóeszköz (a továbbiakban: üzem) határán, és elhárítására, felszámolására a munkáltató, illetve az üzem saját erejébõl nem képes, és amelynek oka a technológia hibája vagy hibás kezelése,
e) expozíció: a munkahelyen jelen lévõ és a munkavállalót érõ kóroki tényezõ(k) hatásának való kitettség.
(2) A biológiai tényezõk a fertõzés kockázatának szintjétõl függõen négy csoportba sorolhatók:
a) 1. csoport: az a biológiai tényezõ, amely nem képes emberi megbetegedést okozni,
b) 2. csoport: az a biológiai tényezõ, amely képes emberi megbetegedést okozni, ezért veszélyt jelenthet a munkavállaló számára, de elterjedése az emberi közösségben nem valószínû, az általa kiváltott betegség többnyire eredményesen megelõzhetõ, vagy a kezelése hatásos,
c) 3. csoport: az a biológiai tényezõ, amely súlyos emberi megbetegedést képes okozni, ezért komoly veszélyt jelenthet a munkavállaló számára, szétterjedésének kockázata az emberi közösségben fennállhat, de általában eredményesen megelõzhetõ, vagy a kezelése hatásos,
d) 4. csoport: az a biológiai tényezõ, amely súlyos emberi megbetegedést okoz, ezért komoly veszélyt jelent a munkavállaló számára, az emberi közösségben való szétterjedésének nagy a kockázata, általában nem elõzhetõ meg, vagy nem kezelhetõ hatásosan.
A kockázatok meghatározása és becslése
3. § (1) Annak érdekében, hogy a munkavállaló biztonságát és egészségét fenyegetõ kockázatot meg lehessen becsülni, továbbá a szükséges intézkedések meghatározhatók legyenek, a munkáltatónak minden olyan tevékenységnél, amely feltehetõen biológiai tényezõk kockázatával jár, meg kell határoznia a munkavállalókat, illetve munkát végzõ személyeket (a továbbiakban együtt: munkavállaló) érõ expozíció jellegét, idõtartamát és - amennyiben lehetséges - mértékét.
(2) A különbözõ csoportokba tartozó biológiai tényezõk együttes expozíciójával járó tevékenységnél a kockázatot minden jelen lévõ biológiai tényezõre meg kell becsülni.
(3) A kockázat becslését évente, továbbá minden olyan esetben meg kell ismételni, amikor a körülmények megváltozása a munkavállaló biológiai tényezõkkel történõ expozícióját befolyásolhatja.
(4) A (2) bekezdés szerinti becslést az alábbi szempontok szerint kell elvégezni:
a) a biológiai tényezõk 2. § (2) bekezdése alapján történõ csoportba sorolása a 3. számú mellékletnek megfelelõen,
b) az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Fõfelügyelõség területileg illetékes munkavédelmi felügyelõségének (a továbbiakban: munkavédelmi felügyelõség) a bejelentés [12. § (1) bekezdés] során tett ajánlásai,
c) a foglalkozási, illetve a foglalkozással összefüggésbe hozható megbetegedésekre vonatkozó információk,
d) a munkavállaló munkahelyi tevékenységébõl adódó lehetséges allergizáló és toxikus hatások,
e) a munkavállaló tényleges foglalkozási, illetve foglalkozással összefüggésbe hozható megbetegedései.
4. § (1) Ha a 3. § szerinti becslés alapján a munkavállaló csak az 1. csoportba tartozó biológiai tényezõk hatásának van vagy lehet kitéve, az 5-16. §-okban leírtakat nem kell figyelembe venni.
(2) Amennyiben a 3. § szerinti becslés azt mutatja, hogy a munkavégzés biológiai tényezõk rendszeres használatával nem jár, de elõfordulhat, hogy a munkavállaló ezek hatásának ki van téve, az 5. §-ban, 7-8. §-okban, valamint a 10-13. §-okban foglaltak szerint kell eljárni. Az e bekezdés hatálya alá tartozó tevékenységek listáját az 1. számú melléklet tartalmazza.
A munkáltató kötelezettségei
5. § Amennyiben a munkavégzés jellege lehetõvé teszi, a veszélyes biológiai tényezõk olyan helyettesítésére kell törekedni, amely a jelenlegi tudományos ismeretek szerint nem vagy kevésbé veszélyezteti a munkavállaló egészségét.
6. § (1) Ha a 3. § szerinti becslés a munkavállaló biztonságának vagy egészségének kockázatát igazolja, az expozíciót meg kell akadályozni, illetve meg kell szüntetni.
(2) Amennyiben az expozíció megakadályozása, illetve megszüntetése mûszakilag nem lehetséges, az expozíció okozta kockázatot az alábbi intézkedések alkalmazásával olyan alacsony szintre kell csökkenteni, hogy az érintett munkavállaló egészsége és biztonsága megfelelõen védve legyen:
a) a kockázatnak kitett vagy esetleg érintett munkavállalók számát - beleértve a tevékenység hatókörében tartózkodókat is - a lehetõ legalacsonyabb szintre kell csökkenteni,
b) a munkahelyet, a munkafolyamatokat és a mûszaki ellenõrzési intézkedéseket úgy kell tervezni, telepíteni, illetve létesíteni, hogy megakadályozzák vagy a minimálisra csökkentsék a biológiai tényezõk szétterjedésének lehetõségét a munkahelyen,
c) megfelelõ védõberendezéseket, illetve egyéni védõeszközöket kell biztosítani és használni,
d) olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek megakadályozzák vagy csökkentik a biológiai tényezõ szétszóródásának vagy a munkahelyrõl történõ kikerülésének lehetõségét,
e) a 2. számú melléklet szerinti biológiai kockázatot jelzõ, illetve egyéb kiegészítõ figyelmeztetõ jeleket és táblákat kell használni,
f) intézkedési tervet kell készíteni biológiai tényezõkkel kapcsolatos balesetek esetére,
g) amennyiben indokolt és mûszakilag lehetséges, vizsgálatot kell végezni a biológiai tényezõk felhasználási helyen kívüli jelenlétének kimutatására,
h) megfelelõ eszközöket kell biztosítani a hulladék biztonságos összegyûjtésére, tárolására és eltávolítására, beleértve - ahol lehetséges - a biztonságos és azonosítható tartályok használatát,
i) olyan eszközöket kell biztosítani, amelyek a munkahelyen a biológiai tényezõk kockázat nélküli kezelését és szállítását lehetõvé teszik.
A munkavédelmi felügyelõség tájékoztatása
7. § (1) Ha a 3. § szerinti becslés a munkavállaló biztonságát vagy egészségét fenyegetõ kockázatot jelez, a munkáltató a 12. § (1) bekezdése szerinti bejelentést követõ elsõ, majd az ismétlõdõ kockázatbecslést követõen a munkavédelmi felügyelõség megkeresésére rendelkezésre bocsátja az alábbi információkat:
a) a becslés eredményei, a becslés elkészítésénél felhasznált valamennyi adat és információ,
b) azon tevékenységek felsorolása, amelyek során a munkavállaló biológiai tényezõk kockázatának ki van vagy ki lehet téve,
c) a kockázatnak kitett munkavállalók száma,
d) a munkahelyi biztonságért és egészségvédelemért felelõs személy neve és beosztása,
e) megelõzõ intézkedések,
f) havária-terv a 3. és 4. csoportba tartozó biológiai tényezõk munkahelyrõl történõ kijutásának esetére.
(2) A munkáltató haladéktalanul tájékoztatja a munkavédelmi felügyelõséget, továbbá az ÁNTSZ illetékes kistérségi intézetét minden olyan balesetrõl, technológiai, illetve üzemzavarról, amely a 3. vagy 4. csoportba tartozó biológiai tényezõk szétterjedését okozhatja vagy okozhatta.
(3) Amennyiben a munkáltató tevékenységét megszünteti, a munkavédelmi felügyelõségnek átadja a 11. § szerinti jegyzéket.
Higiénés és egyéni védelem
8. § (1) A munkáltató minden olyan biológiai tényezõkkel kapcsolatos tevékenységnél, amely kockázatot jelent a munkavállaló biztonságára és egészségére, köteles
a) biztosítani, hogy a munkavállaló ne étkezzen, ne igyon és ne dohányozzon a munkahelyen, illetve olyan helyiségben, ahol a biológiai tényezõk kockázatával kell számolni,
b) a munkavállaló számára megfelelõ védõruházatot biztosítani,
c) a munkavállaló rendelkezésére bocsátani megfelelõ mosdót és illemhelyet, továbbá biztosítani a szemöblítés és - amennyiben ez szükséges - a bõrfertõtlenítés lehetõségét,
d) gondoskodni arról, hogy a munkavállaló a szükséges védõeszközöket
da) az e célra kijelölt és megfelelõ jelöléssel ellátott helyen megfelelõen tárolja,
db) ellenõrizze, továbbá lehetõség szerint használat elõtt is, de használat után - amennyiben az szükséges, illetve lehetséges - minden alkalommal megtisztítsa azokat, valamint az ismételten fel nem használható védõeszközt veszélyes hulladékként kezelje,
e) megtiltani a meghibásodott védõeszköz használatát,
f) írásban rögzíteni az emberi vagy állati eredetû minták vételére, kezelésére és feldolgozására szolgáló eljárásokat.
(2) A munkáltatónak gondoskodnia kell arról, hogy
a) a munkavállaló azokat a védõeszközöket, amelyek biológiai tényezõkkel szennyezõdhettek, a munkaterület elhagyásakor vegye le, és a b) pont szerinti intézkedések megtörténtéig a többi ruhától elkülönítve tárolja,
b) az a) pont szerinti védõeszközök fertõtlenítése, megtisztítása vagy szükség szerinti megsemmisítése megtörténjen.
(3) Az (1)-(2) bekezdésben foglaltak végrehajtására tett intézkedések költségei a munkavállalót nem terhelhetik.
A munkavállalók tájékoztatása és képzése
9. § (1) A munkáltató gondoskodik arról, hogy a munkavállaló, illetve a munkavédelmi képviselõ - elsõsorban tájékoztatás és oktatás formájában - elégséges és megfelelõ képzést kapjon
a) az egészséget fenyegetõ kockázatokról,
b) az expozíció megelõzését szolgáló intézkedésekrõl,
c) a higiénére vonatkozó elõírásokról,
d) az egyéni védõeszköz viselésérõl és használatáról,
e) az elõre nem látható veszélyhelyzetekben teendõ intézkedésekrõl, illetve a veszélyhelyzetek megelõzésérõl,
f) a 10. § (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségrõl, továbbá a 10. § (4) bekezdésében meghatározott jogairól.
(2) Az (1) bekezdés szerinti képzésben kell részesíteni a munkavállalót, illetve képviselõit
a) a munkavállaló biológiai tényezõkkel való tevékenységének megkezdésekor,
b) új kockázatok megjelenésekor vagy a kockázatok megváltozásakor, továbbá
c) a rendkívüli eseményeket követõen.
(3) Az (1) bekezdés szerinti oktatás megtörténtét írásban kell dokumentálni.
A munkavállalók tájékoztatása különleges esetekben
10. § (1) A munkáltató írásban - a munkavállaló számára hozzáférhetõ módon - rendelkezik a szükséges teendõkrõl, szükség esetén figyelmeztetéseket is ki kell függesztenie, amelyek minimálisan tartalmazzák
a) a biológiai tényezõkkel végzett munka során történt baleset vagy súlyos zavar, illetve
b) a 4. csoportba tartozó biológiai tényezõvel végzett munka
esetén követendõ elõírásokat.
(2) A munkavállaló köteles munkahelyi vezetõjének vagy a munkahelyen a biztonságért és egészségvédelemért felelõs személynek azonnal jelenteni minden olyan balesetet vagy zavart, amely a biológiai tényezõ kezelésével kapcsolatos.
(3) A munkáltató késedelem nélkül tájékoztatja a munkavállalót, illetve munkavédelmi képviselõit minden olyan balesetrõl vagy zavarról, amely a 3. vagy a 4. csoportba tartozó biológiai tényezõ kijutásával járhatott, és amely súlyos emberi fertõzést, illetve megbetegedést okozhat, továbbá minden egyéb súlyos balesetrõl vagy zavarról, ezek okáról, valamint a probléma megoldására tett vagy teendõ intézkedésekrõl.
(4) Minden munkavállaló jogosult a 11. § szerinti jegyzékben szereplõ, személyére vonatkozó információ megismerésére.
(5) A munkavállaló, illetve helyi képviselõi megismerhetik - a személyazonosító adatok kivételével - a biológiai tényezõk kezelésével kapcsolatos valamennyi információt.
(6) A munkáltató a munkavállalót, illetve munkavédelmi képviselõit kérésükre tájékoztatja a 7. § (1) bekezdése szerinti információkról.
A kockázatnak kitett munkavállalók jegyzéke
11. § (1) A munkáltató jegyzéket vezet azokról a munkavállalókról, akik a 3. vagy 4. csoportba tartozó biológiai tényezõk kockázatának vannak kitéve, feltüntetve a végzett munka jellegét, a biológiai tényezõt, továbbá az expozícióval, balesetekkel és zavarokkal kapcsolatos adatokat.
(2) Az (1) bekezdésben szereplõ jegyzéket a kockázat megszûnése után legalább tíz éven át meg kell õrizni. A jegyzéket az utolsó ismert expozíciót követõ negyven évig meg kell õrizni olyan biológiai tényezõk esetében
a) amelyekrõl ismeretes, hogy tartósan fennálló vagy latens fertõzéseket okozhatnak,
b) amelyek által okozott megbetegedések a jelenlegi tudományos ismeretek szerint nem diagnosztizálhatók a betegség - rendszerint több évvel késõbbi - kifejlõdéséig,
c) amelyek által okozott megbetegedés inkubációs ideje különösen hosszú,
d) amelyek - megfelelõ kezelés ellenére - hosszan tartó, visszatérõ megbetegedést okozhatnak,
e) amelyek súlyos késõi hatással járó fertõzést okozhatnak.
A jegyzék megõrzésérõl a munkáltató gondoskodik. Amennyiben a munkáltató tevékenységét megszünteti, az (1) bekezdés szerinti jegyzéket a munkavédelmi felügyelõségnek átadja.
(3) A foglalkozás-egészségügyi orvos, a munkavédelmi felügyelõség felügyelõje, továbbá a munkahelyen a biztonságért és az egészségvédelemért felelõs személy jogosult az (1) bekezdés szerinti jegyzékben szereplõ adatokhoz hozzáférni.
Bejelentés a munkavédelmi felügyelõségnek
12. § (1) A 2-4. csoportba tartozó biológiai tényezõkkel történõ tevékenység szándékát elsõ ízben a tevékenység megkezdését megelõzõen legalább 30 nappal a munkavédelmi felügyelõségnek be kell jelenteni. Ezt az elsõ bejelentést akkor is meg kell tenni, ha a biológiai tényezõt a munkáltató ideiglenesen maga sorolta be a 3. vagy a 4. csoportba.
(2) A 4. csoportba tartozó biológiai tényezõkkel kapcsolatos diagnosztikai szolgáltatást nyújtó laboratórium köteles a szolgáltatás nyújtására irányuló szándékának bejelentésére, legalább 30 nappal a tevékenység megkezdését megelõzõen.
(3) A bejelentésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a munkáltató nevét és címét, illetve a munkavégzés helyének címét,
b) a munkahelyen a biztonságért és az egészségvédelemért felelõs személy nevét és beosztását,
c) a 3. § szerinti becslés eredményét,
d) a biológiai tényezõt, amellyel a munkavégzés folyik,
e) a tervezett megelõzõ intézkedéseket.
(4) Új bejelentést kell tenni minden olyan esetben, amikor az alkalmazott módszer vagy eljárás a munkavégzés biztonsága és az egészség védelme szempontjából jelentõs mértékben megváltozik.
Orvosi felügyelet
13. § (1) Biológiai tényezõvel kapcsolatos tevékenységet csak abban az esetben lehet végezni, ha a munkavédelmi felügyelõség ellenõrizte, hogy a szervezett munkavégzésben foglalkoztatott munkavállaló foglalkozás-egészségügyi ellátása biztosított.
(2) A munkavállaló elõzetes, idõszakos, valamint soron kívüli munkaköri alkalmasságának vizsgálatára és véleményezésére a külön jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A 3. § szerinti becsléstõl függõen a munkáltatónak írásban kell meghatározni azoknak a munkavállalóknak a körét, akiknél speciális védelmi intézkedések szükségesek, így különösen a 3. számú melléklet szerinti védõoltások biztosítása indokolt.
(4) Ha a 3. § szerinti becslés kimutatja a munkavállaló egészségének és biztonságának olyan biológiai tényezõk expozíciójából származó kockázatát, amelyekre hatékony védõoltás létezik, a munkáltatónak - a foglalkoztatás feltételeként - a munkavállaló számára a 3. számú mellékletben meghatározott védõoltást fel kell ajánlania. A munkavállalót tájékoztatni kell a védõoltás elmaradásának elõnyeirõl, illetve hátrányairól.
(5) Az azzal megbízott foglalkozás-egészségügyi orvos az oltásra vonatkozó adatokat (oltóanyag megnevezése, gyártási száma, az oltás ideje) a munkavállaló egészségügyi törzslapján is feljegyzi.
(6) A védõoltást a munkavállaló számára térítésmentesen kell biztosítani. Az oltóorvos a foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosa. A védõoltás megtörténtét a „Védõoltási Könyv 14 év feletti személyek részére” elnevezésû oltási könyvbe kell bejegyezni, amelyet a munkavállalónak, illetve - kérelemre - a munkavédelmi felügyelõségnek be kell mutatni, illetve az ÁNTSZ illetékes kistérségi intézetének kérésére annak rendelkezésére kell bocsátani.
(7) A foglalkozás-egészségügyi szolgálat az általa végzett védõoltásokról évente, a tárgyévet követõ év január 5. napjáig összefoglaló jelentést küld a munkavédelmi felügyelõségnek, továbbá az ÁNTSZ illetékes kistérségi intézetének.
14. § (1) A foglalkozás-egészségügyi szolgálat munkavállalóra vonatkozó egészségügyi és személyazonosító adatokat a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelõen kezeli azzal, hogy a 11. § (2) bekezdése szerinti esetben az orvosi dokumentációt az utolsó ismert kockázat expozíciója után 40 évig kell megõrizni.
(2) A foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosa javaslatot tesz a munkavállalónak a speciális megfelelõ védõ- és megelõzõ intézkedésekre, továbbá tájékoztatja a munkavállalót azokról az orvosi vizsgálatokról, amelyet nála az expozíciót követõen el kell végezni.
(3) Ha a biológiai tényezõvel történt expozíció következtében akár egyetlen munkavállaló is fertõzõdött vagy megbetegedett, a foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosának kezdeményezésére, szükség szerint az ÁNTSZ illetékes kistérségi intézete véleményének figyelembevételével a munkavédelmi felügyelõség a foglalkozás-egészségügyi szolgálat bevonásával kijelöli azon munkavállalók körét, akiket - az azonos expozíció miatt - megfigyelés alá kell vonni, és kezdeményezi a 3. § szerinti becslés újraértékelését.
(4) A foglalkozás-egészségügyi szolgálatnak a kockázat megszûnésekor tájékoztatnia kell a munkavállalót azokról a további - egészségügyi megfigyelését szolgáló - intézkedésekrõl, amelyekkel esetleges késõbbi egészségkárosodásának veszélye megelõzhetõ vagy csökkenthetõ.
Egyes orvosi és állatorvosi szolgálatokra vonatkozó külön rendelkezések
15. § (1) Az egészségügyi, továbbá állat-egészségügyi szolgáltatást nyújtó szerveknek, illetve személyeknek (a továbbiakban: szolgáltatók) a 3. § szerinti becslés során különös figyelmet kell fordítani az alábbiakra:
a) a biológiai tényezõknek a beteg emberekben vagy állatokban, valamint a belõlük származó mintákban és hulladékokban való jelenlétét illetõ bizonytalanságokra,
b) arra a veszélyre, amit a beteg emberekben és állatokban vagy a róluk, illetve belõlük vett mintákban jelen lévõ vagy esetleg elõforduló biológiai tényezõk jelentenek,
c) a tevékenységgel szükségszerûen együtt járó kockázatokra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatók esetében az érintett munkavállaló biztonsága és egészségvédelme érdekében megfelelõ védelmi intézkedéseket kell tenni, amelyeknek ki kell terjednie
a) a dekontaminálás és fertõtlenítés megfelelõ eljárásaira, és
b) olyan eljárások alkalmazására, amelyek lehetõvé teszik a szennyezett hulladékok kockázatok nélküli kezelését és megsemmisítését.
(3) Azon szolgáltatók esetén, amelyek a 3-4. csoportba tartozó biológiai hatóanyagokkal fertõzött vagy esetleg fertõzött emberek vagy állatok gyógykezelését, illetve megfigyelését végzik, az 5. számú melléklet „A” oszlopában felsoroltakból olyan elkülönítõ intézkedéseket kell bevezetniük, amelyekkel a fertõzés terjedésének kockázata minimálisra csökkenthetõ.
Az ipari eljárásokra, laboratóriumokra és állattartó helyiségekre vonatkozó speciális intézkedések
16. § (1) A laboratóriumokban - beleértve a diagnosztikai laboratóriumokat -, továbbá a 2-4. csoportba tartozó biológiai tényezõkkel tudatosan fertõzött laboratóriumi állatok, illetve az ezen hatóanyagokat hordozók vagy esetlegesen hordozók helyiségeiben az alábbi intézkedéseket kell tenni:
a) azon laboratóriumban, amelyben a 2-4. csoportba tartozó biológiai tényezõket használnak kutatás, fejlesztés, oktatás vagy diagnosztizálás céljából, a fertõzés kockázatának minimálisra csökkentése érdekében 4. számú mellékletnek megfelelõen meg kell határozni a védelmi intézkedéseket,
b) a 3. § szerinti becslést követõen a 4. számú mellékletben foglalt intézkedéseket kell megtenni, a biológiai tényezõkre megkívánt fizikai védelmi szint meghatározását követõen. Tevékenység a
ba) 2. csoportba tartozó biológiai tényezõkkel legalább a 2. fokozatú,
bb) 3. csoportba tartozó biológiai tényezõkkel legalább a 3. fokozatú,
bc) 4. csoportba tartozó biológiai tényezõkkel legalább a 4. fokozatú
védelmi szintnek megfelelõ munkahelyen, illetve tevékenységi helyen végezhetõ.
(2) Azon laboratóriumban, ahol olyan anyagokkal dolgoznak, amelyeknél bizonytalan, hogy tartalmaznak-e emberi megbetegedést okozó biológiai tényezõket, de nem céljuk a biológiai tényezõk tenyésztése vagy koncentrálása, legalább a 2. fokozatú védelmi szintet kell alkalmazni azzal, hogy a tevékenység jellegétõl függõen a 3. vagy 4. szint bevezetése is szükséges lehet. A munkáltató megkeresésére a munkavédelmi felügyelõség indokolt esetben, szükség szerint az ÁNTSZ illetékes kistérségi intézete véleményének figyelembevételével a 3. vagy 4. szintnél alacsonyabb védelmi szintet is engedélyezhet.
(3) Amennyiben ipari eljárásokban a 2-4. csoportba tartozó biológiai tényezõt használnak
a) a védelmi szintet az (1) bekezdés b) pontja szerint kell megállapítani az 5. számú mellékletben rögzített elõírások figyelembevételével,
b) a 2., 3. vagy 4. csoportba tartozó biológiai tényezõk használatához kapcsolódó kockázat értékelése függvényében a munkavédelmi felügyelõség határozza meg a megfelelõ intézkedéseket,
c) az (1)-(2) bekezdések szerinti minden olyan tevékenységnél, ahol nem lehetséges a biológiai hatóanyag meggyõzõ értékelését elvégezni, de amelynél valószínûsíthetõ, hogy azok tervezett használata súlyos kockázatot jelent a munkavállaló egészségére, a tevékenység csak olyan munkahelyiségben folytatható, amelynek védelmi szintje legalább 3. fokozatú.
17. § (1) Ez a rendelet 2000. április 1. napján lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit
a) a hatálybalépés napján már meglévõ munkahelyek esetén legkésõbb 2001. december 31. napjáig,
b) a hatálybalépés napját követõen létesített munkahelyek esetén legkésõbb 2000. december 31. napjáig
kell bevezetni.
(2) E rendelet
a) az Európai Közösségek Tanácsának 1990. június 28-án kelt, a biológiai tényezõk hatásának kitett munkavállalók védelmérõl szóló 90/679/EGK számú irányelvnek, valamint az azt módosító 93/88/EGK irányelvnek, 95/30/EK irányelvnek, 97/59/EK irányelvnek, továbbá 97/65/EK irányelvnek, továbbá
b) a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelmérõl szóló 2000/54/EK irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
18. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejûleg a fertõzõ betegségek és a járványok megelõzése érdekében a szükséges járványügyi intézkedésekrõl szóló 18/1998. (VI. 3.) NM rendelet 13. § (6) bekezdése hatályát veszti.
(2) a)
b)
c)
1. számú melléklet a 61/1999. (XII. 1.) EüM rendelethez
A foglalkozási tevékenységek típusainak tájékoztató jegyzéke
1. Élelmiszer-elõállító létesítményekben végzett munkák.
2. Mezõgazdasági munkák.
3. Olyan munkatevékenységek, amelyek állatokkal, állatok tetemeivel, illetve állati eredetû termékekkel való érintkezéssel járnak (pl. ún. állati fehérje feldolgozás).
4. Az egészségügyi és szociális ellátásban végzett munkák, beleértve az elkülönítõ, valamint a kórbonctani részlegeket.
5. A klinikai, állatorvosi diagnosztikai laboratóriumokban végzett munkák.
6. A hulladék megsemmisítõ, ártalmatlanító létesítményekben végzett munkák.
7. A szennyvíztisztító berendezésekben, járható szelvényû szennyvízelvezetõ mûvekben végzett munkák.
2. számú melléklet a 61/1999. (XII. 1.) EüM rendelethez
A BIOLÓGIAI VESZÉLY JELE

Sárga alapon fekete rajz
[Lásd: 2/1998. (I. 16.) MüM rendelet a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jelzésekrõl]
3. számú melléklet a 61/1999. (XII. 1.) EüM rendelethez
Biológiai tényezõk csoportba való sorolása
1. A jogszabály céljának megfelelõen kizárólag azon tényezõket kell felvenni a besorolási listára, amelyekrõl ismeretes, hogy az embert megfertõzik. Adott esetben fel van tüntetve az említett tényezõk toxikus és allergizáló hatása. Ki vannak zárva az olyan állati és növényi kórokozók, amelyekrõl ismeretes, hogy nem hatnak az emberre. A besorolt biológiai tényezõk ezen elsõ listájának összeállításakor a genetikailag módosított mikroorganizmusok nem kerültek figyelembevételre.
2. A besorolt tényezõk listája az említett tényezõk egészséges munkavállalóra gyakorolt hatásán alapul. Nincsenek külön figyelembe véve az olyan személyekre gyakorolt sajátos hatások, akiknek érzékenységét egy vagy több egyéb ok befolyásolhatja, mint pl. elõzetes betegség, gyógyszer alkalmazása, veszélyeztetett immunitás, terhesség vagy szoptatás.
Az ilyen munkavállalók többletkockázatát a jogszabály által elõírt kockázat értékelés részeként kell tekintetbe venni. Egyes ipari eljárások, egyes laboratóriumi munkák vagy olyan állatokkal végzett munkák esetében, amelyek során ténylegesen vagy potenciálisan fennáll a 3. vagy 4. csoportba tartozó biológiai tényezõk expozíciójának a veszélye, minden technikai óvintézkedésnek meg kell felelnie a rendeletben elõírtaknak.
3. A 2-4. csoportba nem sorolt biológiai tényezõk nincsenek automatikusan az 1. csoportba sorolva. Az olyan tényezõk esetében, amelyeknél egynél több fajról ismeretes, hogy kórokozó az ember számára, a lista azon fajokat foglalja magában, amelyekrõl ismeretes, hogy a leggyakrabban okoznak betegségeket, valamint egy általánosabb utalást arra a tényre, hogy ugyanazon nemzetséghez tartozó egyéb fajok is betegséget okozhatnak. Ha egy teljes nemzetség szerepel a biológiai tényezõk besorolási listáján, ez úgy értendõ, hogy a nem kórokozónak ismert fajok és törzsek ki vannak zárva.
4. Ha valamelyik törzs gyengített vagy elvesztette virulensnek ismert génjeit, akkor az anyatörzs besorolásához szükséges tartalom nem szükségképpen alkalmazandó, a megfelelõ munkahelyi kockázat értékeléstõl függõen. Például amikor egy ilyen törzs kórmegelõzõ vagy gyógyászati célú termékként vagy annak részeként kerül alkalmazásra.
5. Jelen lista összeállításához használt, besorolt tényezõk nómenklatúrája összhangban van a legújabb nemzetközi rendszertani megállapodásokkal és a lista elkészítésének idõpontjában fennálló megnevezésekkel.
6. A besorolt tényezõk listája a lista összeállításának idõpontjában fennálló tudományos álláspontot tükrözi. A listát korszerûsíteni kell, mihelyt már nem tükrözi a tudomány legújabb álláspontját.
7. Minden olyan vírus, amelyet emberben elkülönítettek, és amelyet a jelen melléklet még nem vett figyelembe és nem sorolt be, minimálisan a 2. csoportba kerüljön besorolásra, kivéve ha bizonyítható, hogy azok emberben nem okoznak betegséget.
8. Egyes harmadik csoportba sorolt biológiai tényezõk, amelyeket a mellékelt listában két csillag (**) jelöl, korlátozott fertõzésveszélyt jelenthetnek a munkavállalókra, mert általában belégzéssel nem fertõznek.
9. A paraziták besorolásának megfelelõ elkülönítési követelményei kizárólag a parazita életciklusának azon szakaszára vonatkoznak, amelyben a munkahelyen tartózkodó emberekre fertõzési veszélyt jelentenek.
10. A lista azon esetekben, amelyekben a biológiai tényezõk allergizáló vagy mérgezõ hatást válthatnak ki, külön jelzi azt, ha hatékony oltóanyag áll rendelkezésre, vagy ha célszerû a veszélyeztetett személyek listáját tíz évnél tovább megõrizni.
Az alábbi táblázatok „Megjegyzés” oszlopában az elõbbiekben említettek jelzése az alábbi betûkkel történik:
A: Allergizáló hatás lehetséges.
D: Az ezen biológiai tényezõ veszélyének kitett munkavállalók listáját az utolsó ismert veszélyeztetettség idõpontjától számított tíz évnél tovább meg kell õrizni.
T: Toxintermelés.
V: Hatékony oltóanyag áll rendelkezésre.
BAKTÉRIUMOK ÉS HASONLÓ ORGANIZMUSOK
A listában szereplõ biológiai tényezõk esetében az „spp.” megjelölés olyan egyéb fajokra utal, amelyek emberi kórokozóként ismeretesek.
 	 	 	
 Biológiai tényezõ	 Csoport	 Megjegyzések	
 Actinobacillus actinomycetemcomitans	 2	 	
 Actinomadura madurae	 2	 	
 Actinomadura pelletieri	 2	 	
 Actinomyces gerencseriae	 2	 	
 Actinomyces israelii	 2	 	
 Actinomyces pyogenes	 2	 	
 Actinomyces spp.	 2	 	
 Arcanobacterium haemolyticum (Corynebacterium haenolyticum)	 2	 	
 Bacillus anthracis	 3	 	
 Bacteroides fragilis	 2	 	
 Bartonella bacillifonnis	 2	 	
 Bartonella quintana (Rochalimaea quintana)	 2	 	
 Bartonella (Rochalinea) spp.	 2	 	
 Bordetella bronchiseptica	 2	 	
 Bordetella parapertussis	 2	 	
 Bordetella pertussis	 2	 V	
 Borrelia burgdorferi	 2	 	
 Borrelia duttonii	 2	 	
 Borrelia recurrentis	 2	 	
 Borrelia spp.	 2	 	
 Brucella abortus	 3	 	
 Brucella canis	 3	 	
 Brucella melitensis	 3	 	
 Brucella suis	 3	 	
 Burkholderia mallei (Pseudomonas mallei)	 3	 	
 Burkholderia pseudomallei (Pseudomonas pseudomallei)	 3	 	
 Campylobacter fetus	 2	 	
 Campylobacter jejuni	 2	 	
 Campylobacter spp.	 2	 	
 Cardiobacterium hominis	 2	 	
 Chlamydia pneumoniae	 2	 	
 Chlamydia trachomatis	 2	 	
 Chlamydia psittaci (madarakat fertõzõ törzsek)	 3	 	
 Chlamydia psittaci (egyéb törzsek)	 2	 	
 Clostridium botulinum	 2	 T	
 Clostridium perfringens	 2	 	
 Clostridium tetani	 2	 T, V	
 Clostridium spp.	 2	 	
 Corynebacterium diphtheriae	 2	 T, V	
 Corynebacterium minutissimum	 2	 	
 Corynebacterium pseudotuberculosis	 2	 	
 Corynebacterium spp.	 2	 	
 Coxiella burnetii	 3	 	
 Edwardsiella tarda	 2	 	
 Ehrlichia sennetsu (Rickettsia sennetsu)	 2	 	
 Ehrlichia spp.	 2	 	
 Eikenella corrodens	 2	 	
 Enterobacter aerogenes/cloacae	 2	 	
 Enterobacter spp.	 2	 	
 Enterococcus spp.	 2	 	
 Erysipelothrix rhusiopathiae	 2	 	
 Escherichia coli (a nem kórokozó törzsek kivételével)	 2	 	
 Escherichia coli, verocitotoxint képzõ törzsek (pl. O157:H7 vagy O103)	 3	 	
 Flavobacterium meningosepticum	 2	 	
 Fluoribacter bozemanae (Legionella)	 2	 	
 Francisella tularensis (A. típus)	 3	 	
 Francisella tularensis (B. típus)	 2	 	
 Fusobacterium necrophorum	 2	 	
 Gardnerella vaginalis	 2	 	
 Haemophilus ducreyi	 2	 	
 Haemophilus influenzae	 2	 	
 Haemophilus spp.	 2	 	
 Helicobacter pylori	 2	 	
 Klebsiella oxytoca	 2	 	
 Klebsiella pneumoniae	 2	 	
 Klebsiella spp.	 2	 	
 Legionella pneumophila	 2	 	
 Legionella spp.	 2	 	
 Leptospira interrogans (minden szerovariáns)	 2	 	
 Listeria monocytogenes	 2	 	
 Listeria ivanovii	 2	 	
 Morganella morganii	 2	 	
 Mycobacterium africanum	 3	 V	
 Mycobacterium avium/intracellulare	 2	 	
 Mycobacterium bovis (a BCG törzs kivételével)	 3	 V	
 Mycobacterium chelonae	 2	 	
 Mycobacterium fortuitum	 2	 	
 Mycobacterium kansasii	 2	 	
 Mycobacterium leprae	 3	 	
 Mycobacterium malmoense	 2	 	
 Mycobacterium marinum	 2	 	
 Mycobacterium microti	 3	 	
 Mycobacterium paratuberculosis	 2	 	
 Mycobacterium scrofulaceum	 2	 	
 Mycobacterium simiae	 2	 	
 Mycobacterium szulgai	 2	 	
 Mycobacterium tuberculosis	 3	 V	
 Mycobacterium ulcerans	 3	 	
 Mycobacterium xenopi	 2	 	
 Mycoplasma caviae	 2	 	
 Mycoplasma hominis	 2	 	
 Mycoplasma pneumoniae	 2	 	
 Neisseria gonorrhoeae	 2	 	
 Neisseria meningitidis	 2	 V	
 Nocardia asteroides	 2	 	
 Nocardia brasiliensis	 2	 	
 Nocardia farcinica	 2	 	
 Nocardia nova	 2	 	
 Nocardia otitidiscaviarum	 2	 	
 Pasteurella multocida	 2	 	
 Pasteurella spp.	 2	 	
 Peptostreptococcus anaerobius	 2	 	
 Plesiomonas shigelloides	 2	 	
 Porphyromonas spp.	 2	 	
 Prevotella spp.	 2	 	
 Proteus mirabilis	 2	 	
 Proteus penneri	 2	 	
 Proteus vulgaris	 2	 	
 Providencia alcalifaciens	 2	 	
 Providencia rettgeri	 2	 	
 Providencia spp.	 2	 	
 Pseudomonas aeruginosa	 2	 	
 Rhodococcus equi	 2	 	
 Rickettsia akari	 3	 	
 Rickettsia canada	 3	 	
 Rickettsia conorii	 3	 	
 Rickettsia montana	 3	 	
 Rickettsia typhi (Rickettsia mooseri)	 3	 	
 Rickettsia prowazekii	 3	 	
 Rickettsia rickettsii	 3	 	
 Rickettsia tsutsugamushi	 3	 	
 Rickettsia spp.	 2	 	
 Salmonella arizonae	 2	 	
 Salmonella enteritidis	 2	 	
 Salmonella typhimurium	 2	 	
 Salmonella paratyphi A, B, C	 2	 V	
 Salmonella typhi	 3	 V	
 Salmonella (egyéb szerovariánsok)	 2	 	
 Serpulina spp.	 2	 	
 Shigella boydii	 2	 	
 Shigella dysenteriae (1. típus)	 3	 T	
 Shigella dysenteriae, az 1. típuson kívül egyéb	 2	 	
 Shigella flexneri	 2	 	
 Shigella sonnei	 2	 	
 Staphylococcus aureus	 2	 	
 Streptobacillus moniliformis	 2	 	
 Streptococcus pneumoniae	 2	 	
 Streptococcus pyogenes	 2	 	
 Streptococcus suis	 2	 	
 Streptococcus spp.	 2	 	
 Treponema carateum	 2	 	
 Treponema pallidum	 2	 	
 Treponema pertenue	 2	 	
 Treponema spp.	 2	 	
 Vibrio cholerae (az El Torral együtt)	 2	 	
 Vibrio parahaemolyticus	 2	 	
 Vibrio spp.	 2	 	
 Yersinia enterocolitica	 2	 	
 Yersinia pestis	 3	 V	
 Yersinia pseudotuberculosis	 2	 	
 Yersinia spp.	 2	 	
VÍRUSOK
 	 	 	
 Biológiai anyagok	 Csoport	 Megjegyzések	
 Adenoviridae	 2	 	
 Arenaviridae	 	 	
 LCM-Lassa-víruscsoport (régi világi arenavírusok)	 	 	
 Lassa vírus	 4	 	
 Lymphocytás choriomeningitis vírus (neurotrop törzsek)	 3	 	
 Lymfocytás choriomeningitis vírus (egyéb törzsek)	 2	 	
 Mopeia vírus	 2	 	
 Egyéb LCM-Lassa víruscsoportok	 2	 	
 Tacaribe-víruscsoport (újvilági arenavírusok):	 	 	
 Guanarito vírus	 4	 	
 Junin vírus	 4	 	
 Sabia vírus	 4	 	
 Machupo vírus	 4	 	
 Flexal vírus	 3	 	
 Egyéb Tacaribe-víruscsoportok	 2	 	
 Astroviridae	 2	 	
 Bunyaviridae	 	 	
 Belgrade (más néven Dobrava)	 3	 	
 Bhanja	 2	 	
 Bunyamwera vírus	 2	 	
 Germiston	 2	 	
 Oropouche vírus	 3	 	
 Sin Nombre (régebben: Muerto Canyon)	 3	 	
 Kalifornia encephalitis vírus	 2	 	
 Hantavírusok:	 	 	
 Hantaan (Koreai haemorrhagiás láz)	 3	 	
 Seoul vírus	 3	 	
 Puumala vírus	 2	 	
 Prospect Hill vírus	 2	 	
 Egyéb hantavírusok	 2	 	
 Nairovírusok:	 	 	
 Krími-kongói haemorrhagiás láz	 4	 	
 Hazara vírus	 2	 	
 Phlebovirusok:	 	 	
 Rift Valley-láz	 3	 V	
 Phlebotomus-láz	 2	 	
 Toscana vírus	 2	 	
 Egyéb, ismerten kórokozó bunyavírusok	 2	 	
 Caliciviridae	 	 	
 Hepatitis E vírus	 3	 	
 Norwalk vírus	 2	 	
 Egyéb Caliciviridae	 2	 	
 Coronaviridae	 2	 	
 Filoviridae	 	 	
 Ebola vírus	 4	 	
 Marburg vírus	 4	 	
 Flaviviridae	 	 	
 Australia encephalitis (Murray Valley encephalitis)	 3	 	
 Közép-európai kullancs hordozta encephalitis vírus	 3	 V	
 Absettarov	 3	 	
 Hanzalova	 3	 	
 Hypr	 3	 	
 Kumlinge	 3	 	
 Dengue vírus, 1-4. típus	 3	 	
 Hepatitis C vírus	 3	 	
 Hepatitis G vírus	 3	 D	
 Japán B encephalitis	 3	 V	
 Kyasanur Forest	 3	 V	
 Louping ill	 3	 	
 Omsk	 3	 V	
 Powassan	 3	 	
 Rocio	 3	 	
 Orosz tavaszi-nyári encephalitis (TBE)	 3	 V	
 St. Louis encephalitis	 3	 	
 Wesselsbron vírus	 3	 	
 Nyugat-nílusi láz vírusa	 3	 	
 Sárgaláz	 3	 V	
 Egyéb, ismerten kórokozó flavivirusok	 2	 	
 Hepadnaviridae	 	 	
 Hepatitis B vírus	 3	 V, D	
 Hepatitis D vírus (Delta)	 3	 V, D	
 Herpesviridae	 	 	
 Cytomegalovírus	 2	 	
 Epstein-Barr vírus	 2	 	
 Herpesvirus simiae B vírus	 3	 	
 Herpes simplex vírus, 1. és 2. típus	 2	 	
 Herpes virus varicella-zoster	 2	 	
 Humán B-lymphotróp vírus (HBLV-HHV6)	 2	 	
 Humán herpeszvírus 7	 2	 	
 Humán herpeszvírus 8	 2	 D	
 Orthomyxoviridae	 	 	
 Influenza vírusok A, B és C típus	 2	 V	
 Kullancs hordozta orthomyxoviridae: Dhori és Thogoto vírus	 2	 	
 Papovaviridae	 	 	
 BK és JC vírus	 2	 D	
 Humán papilloma vírusok	 2	 D	
 Paramyxoviridae	 	 	
 Kanyaróvírus	 2	 V	
 Mumpszvírus	 2	 V	
 Newcastle-betegség vírus	 2	 	
 Parainfluenza vírusok, 1-4. típus	 2	 	
 Légúti óriássejtes vírus	 2	 	
 Parvoviridae	 	 	
 Humán parvovírus (B 19)	 2	 	
 Picomaviridae	 	 	
 Akut haemorrhagiás conjunctivitis vírus (AHC)	 2	 	
 Coxsackie vírúsok	 2	 	
 Echo vírusok	 2	 	
 Hepatitis A vírus (humán enterovírus, 72. típus)	 2	 V	
 Poliovírusok	 2	 V	
 Rhinovírusok	 2	 	
 Poxviridae	 	 	
 Bivalyhimlõ vírus	 2	 	
 Tehénhimlõ vírus	 2	 	
 Elefánthimlõ vírus	 2	 	
 Tehenészcsomó vírus	 2	 	
 Molluscum contagiosum vírus	 2	 	
 Majomhimlõ vírus	 3	 V	
 Orf vírus	 2	 	
 Nyúlpestis vírus	 2	 	
 Vaccinia vírus	 2	 	
 Variola (major és minor) vírus	 4	 V	
 Fehérhimlõ vírus („Variolavírus”)	 4	 V	
 Yatapox vírus (Tana & Yaba)	 2	 	
 Reoviridae	 	 	
 Coltivírus	 2	 	
 Humán rotavírusok	 2	 	
 Orbivírusok	 2	 	
 Reuvírusok	 2	 	
 Retroviridae	 	 	
 Humán immun-elégtelenség vírus	 3	 D	
 Humán T-sejtes lymphotróp vírusok (HTLV), 1. és 2. típus	 3	 D	
 SIV	 3	 	
 Rhabdoviridae	 	 	
 Rabies-vírus	 3	 V	
 Vesicular stomatitis vírus	 2	 	
 Togaviridae	 	 	
 Alphavírusok	 	 	
 Keleti ló encephalomyelitis	 3	 V	
 Bebaru vírus	 2	 	
 Chikungunya vírus	 3	 	
 Everglades vírus	 3	 	
 Mayaro vírus	 3	 	
 Mucambo vírus	 3	 	
 Ndumu vírus	 3	 	
 O’nyong-nyong vírus	 2	 	
 Ross River vírus	 2	 	
 Semliki Forest vírus	 2	 	
 Sindbis vírus	 2	 	
 Tonate vírus	 3	 	
 Venezuelai ló encephalomyelitis	 3	 V	
 Nyugati ló encephalomyelitis	 3	 V	
 Egyéb ismert alphavírusok	 2	 	
 Rubivírus (rubella)	 2	 V	
 Toroviridae	 2	 	
 Be nem sorolt vírusok	 	 	
 Lókanyaró vírus	 4	 	
 Még azonosítatlan hepatitis vírusok	 3	 D	
 A fertõzõ szivacsos encephalopathiákhoz (TSE) kapcsolódó szokatlan anyagok	 	 	
 Creutzfeldt-Jakob-betegség	 3	 D	
 A Creutzfeldt-Jakob-betegség variánsa	 3	 D	
 Szarvasmarhák szivacsos encephalopathiája (BSE) és egyéb rokon állati TSE-k	 3	 D	
 Gerstmann-Sträussler-Scheinker szindróma	 3	 D	
 Kuru	 3	 D	
PARAZITÁK
 Biológiai anyag	 Csoport	 Megjegyzések	
 Acanthamoeba castellani	 2	 	
 Ancylostoma duodenale	 2	 	
 Angiostrongylus cantonensis	 2	 	
 Angiostrongylus costaricensis	 2	 	
 Ascaris lumbricoides	 2	 A	
 Ascaris suum	 2	 A	
 Babesia divergens	 2	 	
 Babesia microti	 2	 	
 Balantidium coli	 2	 	
 Brugia malayi	 2	 	
 Brugia pahangi	 2	 	
 Capillaria philippinensis	 2	 	
 Capillaria spp.	 2	 	
 Clonorchis sinensis	 2	 	
 Clonorchis viverrini	 2	 	
 Crytosporidium parvum	 2	 	
 Crytosporidium spp.	 2	 	
 Cyclospora cayetanensis	 2	 	
 Dipetalonema streptocerca	 2	 	
 Diphyllobothrium latum	 2	 	
 Dracunculus medinensis	 2	 	
 Echinococcus granulosus	 3	 	
 Echinococcus multilocularis	 3	 	
 Echinococcus vogeli	 3	 	
 Entamoeba histolytica	 2	 	
 Fasciola gigantica	 2	 	
 Fasciola hepatica	 2	 	
 Fasciolopsis buski	 2	 	
 Giardia lamblia (Giardia intestinalis)	 2	 	
 Hymenolepis diminuta	 2	 	
 Hymenolepis nana	 2	 	
 Leishmania brasiliensis	 3	 	
 Leishmania donovani	 3	 	
 Leishmania ethiopica	 2	 	
 Leishmania mexicana	 2	 	
 Leishmania peruviana	 2	 	
 Leishmania tropica	 2	 	
 Leishmania major	 2	 	
 Leishmania spp.	 2	 	
 Loa loa	 2	 	
 Mansonella ozzardi	 2	 	
 Mansonella perstans	 2	 	
 Naegleria fowleri	 3	 	
 Necator americanus	 2	 	
 Onchocerca volvulus	 2	 	
 Opisthorchis felineus	 2	 	
 Opisthorchis spp.	 2	 	
 Paragonimus westermani	 2	 	
 Plasmodium falciparum	 3	 	
 Plasmodium spp. (humán és majomban elõforduló)	 2	 	
 Sarcocystis suihominis	 2	 	
 Schistosoma haematobium	 2	 	
 Schistosoma intercalatum	 2	 	
 Schistosoma japonicum	 2	 	
 Schistosoma mansoni	 2	 	
 Schistosoma mekongi	 2	 	
 Strongyloides stercoralis	 2	 	
 Strongyloides spp.	 2	 	
 Taenia saginata	 2	 	
 Taenia solium	 3	 	
 Toxocara canis	 2	 	
 Toxoplasma gondii	 2	 	
 Trichinella psiralis	 2	 	
 Trichuris trichiura	 2	 	
 Trypanosoma brucei brucei	 2	 	
 Trypanosoma brucei gambiense	 2	 	
 Trypanosoma brucei rhodesiense	 3	 	
 Trypanosoma cruzi	 3	 	
 Wuchereria bancrofti	 2	 	
GOMBÁK
 	 	 	
 Biológiai anyag	 Csoport	 Megjegyzések	
 Aspergillus fumigatus	 2	 A	
 Blastomyces dermatitidis (Ajellomyces dermatitidis)	 3	 	
 Candida albicans	 2	 A	
 Candida tropicalis	 2	 	
 Cladophialophora bantiana (régebben: Xylohypha bantiana, Cladosporium bantianum vagy trichoides)	 3	 	
 Coccidioides inunitis	 3	 A	
 Cryptococcus neoformans var. neofonnans (Filobasidiella neofonnans var. neofonnans)	 2	 A	
 Cryptococcus neoformans var. gattii (Filobasidiella bacillispora)	 2	 A	
 Emmonsia parva var. parva	 2	 	
 Emmonsia parva var. crescens	 2	 	
 Epidermophyton floccosum	 2	 A	
 Fonsecaea compacta	 2	 	
 Fonsecaea pedrosoi	 2	 	
 Histoplasma capsulatum var. capsulatum (Ajellomyces capsulatus)	 3	 	
 Histoplasma capsulatum duboisii	 3	 	
 Madurella grisea	 2	 	
 Madurella mycetomatis	 2	 	
 Microsporum spp.	 2	 A	
 Neotestudina rosatii	 2	 	
 Paracoccidioides brasiliensis	 3	 	
 Penicillium marneffei	 2	 A	
 Scedosporium apiospermum (Pseudallescheria boydii)	 2	 	
 Scedosporium prolifacans (inflatum)	 2	 	
 Sporothrix schenckii	 2	 	
 Trichophyton rubrum	 2	 	
 Trichophyton spp.	 2	 	
4. számú melléklet a 61/1999. (XII. 1.) EüM rendelethez
Védelmi intézkedésekre és szintekre vonatkozó jelzések
A jelen mellékletben szereplõ intézkedéseket a tevékenységek természete, a munkavállalót fenyegetõ kockázatok értékelése és a szóban forgó biológiai tényezõ tulajdonságai szerint kell alkalmazni.
 	 A) Védelmi intézkedések	 B) Védelmi szintek	
 	 	 2.	 3.	 4.	
 	 	 	 	 	
 1.	 A munkahelyet el kell különíteni minden más tevékenységtõl ugyanabban az épületben	 nem	 ajánlott	 igen	
 2.	 A munkahely bemenõ és kimenõ levegõjének szûrése 
HEPA-val vagy hasonló eszközökkel	 nem	 igen, a kimenõ levegõnél	 igen, a be- és kimenõ levegõnél	
 3.	 A belépés korlátozása csak a kijelölt munkavállalókra	 ajánlott	 igen	 igen, zsilipen át	
 4.	 Legyen a munkahely légmentesen körülzárható a fertõtlenítéshez	 nem 	 ajánlott	 igen	
 5.	 A fertõtlenítõ eljárások pontosítása	 igen	 igen	 igen	
 6.	 A munkahelyen a légköri nyomáshoz képest negatív levegõnyomást kell fenntartani	 nem	 ajánlott	 igen	
 7.	 Hatásos vektorkontroll, például a rágcsálók és 
rovarok ellen	 igen	 igen	 igen	
 8.	 A felületek vízhatlansága, könnyû tisztíthatósága	 igen, a munka-asztaloké	 igen, a munka-asztaloké és a padlóé	 igen, a munka-asztaloké, a falaké, a padlóé és a mennyezeté	
 9.	 Savaknak, lúgoknak, oldószereknek és fertõtlenítõ 
szereknek ellenálló felületek	 igen	 igen	 igen	
 10.	 A biológiai tényezõk biztonságos helyen való tárolása	 igen	 igen	 igen, tárolás védett hozzáféréssel	
 11.	 Megfigyelõablak vagy azzal egyenértékû rendszer a 
bennlévõk láthatóságának biztosításához	 ajánlott	 ajánlott	 igen	
 12.	 Saját felszerelés minden laboratóriumnak	 nem	 ajánlott	 igen	
 13.	 A fertõzött anyagok és minden állat biztonsági fülkében, izolátorban vagy más megfelelõen körülzárt módon való kezelése	 adott esetben	 igen, a levegõvel való fertõzés esetén	 igen	
 14.	 Égetõ az állatok tetemének megsemmisítéséhez	 ajánlott	 igen, (rendelkezésre álljon)	 igen, a helyszínen	
5. számú melléklet a 61/1999. (XII. 1.) EüM rendelethez
Elkülönítés az ipari folyamatok számára
A 2., 3. és 4. csoportba tartozó biológiai tényezõk esetén a kockázatok értékelése alapján kell kiválasztani és kombinálni a különbözõ kategóriák alábbi védelmi követélményeit.
 	 	 	 	 	 	
 	 A) Védelmi intézkedések	 B) Védelmi szintek	
 	 	 2.	 3.	 4.	
 1.	 Az életképes mikroorganizmusokat olyan rendszeren kell kezelni, amely fizikailag elválasztja a mûveletet a környezettõl	 igen	 igen	 igen	
 2.	 A zárt rendszerbõl kikerülõ gázokat úgy kell kezelni, hogy	 minimális legyen a kijutásuk	 elõzzük meg a kijutást	 elõzzük meg a kijutást	
 3.	 A mintavételt, az anyagok bevitelét egy zárt rendszerbe és az életképes mikroorganizmusok átvitelét egy másik zárt rendszerbe úgy kell elvégezni, hogy	 minimális legyen a kijutásuk	 elõzzük meg	 elõzzük meg a kijutást	
 4.	 A tenyésztõfolyadékokat a zárt rendszerbõl csak akkor szabad eltávolítani, ha a mikroorganizmusok	 inaktiválták már bevált, validált módszerrel	 inaktiválták már bevált, validált kémiai és fizikai módszerekkel	 inaktiválták bevált, validált kémiai és fizikai módszerekkel	
 5.	 A hermatikus zárásokat úgy kell kialakítani, hogy	 minimális legyen a kijutás	 megelõzzék a kijutást	 megelõzzék a kijutást	
 6.	 A zárt rendszereket ellenõrzött térben kell elhelyezni	 tetszõlegesen	 tetszõlegesen	 igen, és erre a célra legyen kialakítva	
 	 a)	 a biológiai kockázatokra vonatkozó figyelmeztetések legyenek elhelyezve	 tetszõleges	 igen	 igen	
 	 b)	 a bejutás a kijelölt személyzetre legyen korlátozva	 tetszõleges	 igen	 igen, zsilipen keresztül	
 	 c)	 a személyzetnek védõruhát kell viselnie	 viseljen védõruhát, igen	 igen	 teljesen öltözzön át	
 	 d)	 a személyzetnek álljon rendelkezésére dekontamináló és lemosó berendezés	 igen	 igen	 igen	
 	 e)	 a személyzetnek zuhanyoznia kell az ellenõrzött terület elhagyása elõtt	 nem	 tetszõleges	 igen	
 	 f)	 a lefolyók és zuhanyok vizét össze kell gyûjteni és inaktiválni kell a kiengedés elõtt	 nem	 tetszõleges	 igen	
 	 g)	 az ellenõrzött teret megfelelõen szellõztetni kell a légszennyezettség minimálisra csökkentéséhez	 tetszõleges	 tetszõleges	 igen	
 	 h)	 az ellenõrzött teret a légkörihez képest negatív nyomáson kell tartani	 nem	 tetszõleges	 igen	
 	 i)	 az ellenõrzött térbe belépõ és azt elhagyó levegõt HEPA-szûrõvel szûrni kell	 nem	 tetszõleges	 igen	
 	 j)	 az ellenõrzött teret úgy kell kialakítani, hogy kiömlés esetén a zárt rendszer egész tartalma felfogható legyen	 nem	 tetszõleges	 igen	
 	 k)	 az ellenõrzött tér légmentesen zárható legyen, hogy fertõtleníteni lehessen	 nem	 tetszõleges	 igen	
 	 l)	 a szennyvizek kezelése a végleges kiengedés elõtt	 inaktiválták bevált, validált módszerekkel	 inaktiválták bevált, validált kémiai és fizikai módszerekkel	 inaktiválták bevált validált kémiai és fizikai módszerekkel