2000. évi XXV. törvény
a kémiai biztonságról
Az Országgyûlés - figyelembe véve az ember legmagasabb szintû testi és lelki egészségéhez, valamint az egészséges környezethez fûzõdõ alapvetõ alkotmányos jogait - a Magyarországon tartózkodó természetes személyek kémiai biztonsághoz kapcsolódó jogosultságainak biztosítása érdekében, a veszélyes anyagok és veszélyes készítmények káros hatásainak megfelelõ módon történõ azonosítása, megelõzése, csökkentése, elhárítása, valamint ismertetése céljából a következõ törvényt alkotja.
I. Fejezet
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS A TÖRVÉNY HATÁLYA
Fogalommeghatározások
1. § (1) E törvény alkalmazásában
a) kémiai biztonság: a kemizációból, a vegyi anyagok életciklusából származó, a környezetet és az ember egészségét károsító kockázatok kezelését - csökkentését vagy elkerülhetõvé tételét - célul kitûzõ, illetõleg megvalósító intézmények, tevékenységek olyan összessége, amely egyidejûleg tekintetbe veszi a fejlõdés fenntarthatóságának szükségességét;
b) vegyi anyag életciklusa: a vegyi anyag országon belüli elõállításától vagy behozatalától az országból való kiviteléig, újrahasznosításának vagy ártalmatlanításának befejezéséig terjedõ, a vegyi anyaggal végzett tevékenységek által szakaszolt idõszakok összessége;
c) EINECS: az 1981. szeptember 18-án az Európai Közösség piacán jelen lévõ valamennyi anyagot tartalmazó Létezõ Kereskedelmi Anyagok Európai Jegyzéke;
d) ELINCS: az 1981. szeptember 18-át követõen az Európai Közösségben, illetve az Európai Unióban (a továbbiakban: EU) törzskönyvezett új anyagokat tartalmazó Törzskönyvezett Vegyi Anyagok Európai Jegyzéke;
e) anyag, vegyi anyag: természetes állapotában elõforduló vagy ipari termelõfolyamatból származó kémiai elemek vagy ezek vegyületei, amelyek a termék stabilitásához szükséges adalékokat és az elõállításból/gyártásból származó szennyezõdéseket is tartalmazhatnak, de nem tartalmaznak olyan oldószereket, amelyek az anyag stabilitásának vagy összetételének megváltozása nélkül elkülöníthetõk;
f) új anyag: az EINECS-ben nem szereplõ anyag;
g) veszélyes anyag: valamennyi, az e törvény 3-5. §-a, illetõleg e törvény hatálybalépéséig irányadó jogszabályok alapján veszélyesként osztályozott anyag;
h) veszélyes anyagok magyarországi jegyzéke: az e törvény hatálybalépéséig irányadó jogszabályok szerint veszélyesnek minõsülõ anyagok jegyzéke, kiegészítve az e törvény alapján bejelentett vagy törzskönyvezett veszélyes anyagokkal;
i) közösségi jegyzék: a 67/548/EGK Irányelv I. számú melléklete szerinti veszélyes anyagok jegyzéke;
j) új veszélyes anyag: az EINECS-ben nem szereplõ veszélyes anyag;
k) készítmény: két vagy több anyagot tartalmazó keverék vagy oldat;
l) veszélyes készítmény: egy vagy több veszélyes anyagot tartalmazó keverék vagy oldat, amely az osztályozás során veszélyes besorolást kap;
m) veszélyes készítmények nyilvántartása: a bejelentett veszélyes készítményekrõl az egészségügyi államigazgatási szervnél vezetett terméknyilvántartás;
n) veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények bejelentése: eljárás, melynek keretében a veszélyes anyagot, illetve veszélyes készítményt Magyarországon gyártó, illetve azt Magyarországon forgalomba hozó megküldi a biztonsági adatlapokat az egészségügyi államigazgatási szervnek;
o) törzskönyvezés: eljárás, melynek keretében az egészségügyi államigazgatási szerv a törzskönyvezésre bejelentett új anyaghoz benyújtott dokumentációt elfogadja, törzskönyvezési számmal látja el, meghatározza az anyag egészség- és környezetkárosító kockázatát. A veszélyes anyag környezetkárosító kockázatának meghatározásához a környezetvédelemért felelõs miniszter vagy az általa kijelölt szerv egyetértése szükséges, melyet az egészségügyi államigazgatási szerv szerez be;
p) törzskönyveztetõ:
pa) az EU területén gyártott anyagok esetén a törzskönyvezendõ anyagot, illetve az anyagot tartalmazó készítményt forgalomba hozó gyártó;
pb) az EU területén kívül gyártott anyagok esetén a törzskönyvezendõ anyagot, illetõleg az anyagot tartalmazó készítményt az EU területén forgalomba hozó, illetõleg az, akit az anyag gyártója az EU területén történõ törzskönyveztetés kezdeményezésére feljogosít;
q) értékesítés (piaci forgalmazás): anyagnak, illetve készítménynek harmadik személy számára történõ elérhetõvé tétele. E törvény alkalmazásában az EU vámterületére érkezõ importot forgalomba hozatalnak kell tekinteni;
r) termék: minden ingó dolog - abban az esetben is, ha utóbb más ingó vagy ingatlan alkotórészévé vált - kivéve ez alól a növénytermesztés, az állattenyésztés, az erdõgazdálkodás, a halászat és a vadászat feldolgozatlan termékeit;
s) mûszaki dosszié: új anyag törzskönyvezéshez szükséges fizikai-kémiai, toxikológiai, ökotoxikológiai vizsgálatok eredményeit és ezek alapján az egészség-, a környezet-, a fogyasztó- és a munkavédelem követelményeit, valamint az e követelmények megvalósítása érdekében szükséges teendõket tartalmazó dokumentáció;
t) biztonsági adatlap: a veszélyes anyag, illetve a veszélyes készítmény azonosítására, veszélyességére, kezelésére, tárolására, szállítására, a hulladékkezelésre, valamint az egészséget nem veszélyeztetõ munkavégzés feltételeire vonatkozó dokumentum;
u) tevékenység: a veszélyes anyaggal, illetve a veszélyes készítménnyel kapcsolatos elõállítás - ideértve a bányászatot (feltáró fúrás, kitermelés) is -, a gyártás, a feldolgozás, a csomagolás, a tárolás, az anyagmozgatás, a forgalmazás, az értékesítés, a felhasználás, továbbá a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények elemzésével, ellenõrzésével kapcsolatos vizsgálat;
v) kitapintható jelkép: olyan jelkép, mely gyengén látó vagy vak személy részére jelöli a veszélyes anyag vagy a veszélyes készítmény által elõidézhetõ veszélyt;
w) R mondat és R szám: a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények kockázataira utaló mondat, illetõleg e mondat sorszáma;
x) S mondat és S szám: a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények biztonságos használatára utaló mondat, illetve e mondat sorszáma;
y) GLP: a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és az EU irányelvei alapján meghatározott helyes laboratóriumi gyakorlat.
(2) Ahol e törvény az EU valamely tagállamát vagy annak területét említi, azon az Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT) valamely tagállamát, valamint az Európai Közösséggel vagy az EGT-vel megkötött nemzetközi szerzõdés alapján az EGT tagállamával azonos jogállást élvezõ államot, illetõleg annak területét is kell érteni.
A törvény hatálya
2. § (1) E törvény hatálya
a) az embert és a környezetet veszélyeztetõ, a 3. § szerint veszélyesnek minõsülõ veszélyes anyagokra és készítményekre, illetõleg az ezekkel folytatott tevékenységekre,
b) a törzskönyvezési eljárás befejeztéig - a veszélyességtõl függetlenül - valamennyi új anyagra,
c) az 5. § (1) bekezdése szerinti osztályozásig - az osztályba sorolhatóságtól függetlenül - valamennyi anyagra kiterjed.
(2) E törvény hatálya - a külön jogszabályi rendelkezésekre tekintettel - a 23. § (6) bekezdésében foglalt, valamint a d) pont tekintetében a 20. § (6) bekezdésében meghatározott kivétellel nem terjed ki
a) az emberi vagy az állatgyógyászati célra használt gyógyszerekre (késztermékekre);
b) a pszichotrop anyagokra, illetve a kábítószerekre;
c) a kozmetikai termékekre;
d) a külön jogszabály szerint hulladéknak minõsülõ anyagkeverékekre;
e) a radioaktív anyagokra;
f) az élelmiszerekre;
g) a takarmányokra;
h) a növényvédõ szerekre és a termésnövelõ késztermékekre;
i) az egyéb veszélyes anyagokra vagy veszélyes készítményekre, amelyekkel kapcsolatban jogszabály olyan bejelentési, engedélyezési vagy egyéb közigazgatási eljárást ír elõ, amelynek során érvényesített követelmények megfelelnek az e törvényben meghatározott követelményeknek.
(3) Az emberi egészség és a környezet védelme érdekében jogszabály elrendelheti e törvény egyes rendelkezéseinek alkalmazását a (2) bekezdés a)-i) pontjában felsoroltakra.
(4) E törvény rendelkezéseit nem kell alkalmazni a veszélyes áruk szállítására vonatkozó, Magyarország által is aláírt nemzetközi egyezmények hatálya alá is tartozó veszélyes anyagok, illetõleg veszélyes készítmények tekintetében, amennyiben e nemzetközi egyezmények a csomagolásra, a feliratozásra (címkézésre), a szállítás részét képezõ átmeneti tárolásra, a be- és kirakásra eltérõ rendelkezéseket állapítanak meg.
(5) Abban a kérdésben, hogy valamely anyag vagy készítmény e törvény hatálya alá tartozik-e - kétség esetén - a 25. § szerinti tárcaközi bizottság állásfoglalása az irányadó.
II. Fejezet
AZ ANYAGOK ÉS A KÉSZÍTMÉNYEK EMBERRE ÉS KÖRNYEZETRE VALÓ VESZÉLYESSÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA, A VESZÉLY AZONOSÍTÁSA
A veszélyesség meghatározása
3. § E törvény alkalmazása szempontjából veszélyesnek minõsül az az anyag, illetve az a készítmény, amely az osztályozás során az alábbi veszélyességi csoportok bármelyikébe besorolható:
a) az anyagok és készítmények fizikai, fizikai-kémiai és kémiai tulajdonságai alapján, tûz- és robbanásveszélyesség szerint:
aa) robbanó anyagok és készítmények - az olyan folyékony, képlékeny, kocsonyás vagy szilárd anyagok és készítmények, amelyek a légköri oxigénnel vagy anélkül, gyors gázfejlõdéssel járó hõtermelõ reakcióra képesek, és amelyek adott kísérleti körülmények között, illetõleg nyomásra vagy hõre felrobbannak,
ab) oxidáló anyagok és készítmények - azok az anyagok és készítmények, amelyek más, elsõsorban gyúlékony anyagokkal érintkezve erõsen hõtermelõ reakciót adnak,
ac) fokozottan tûzveszélyes anyagok és készítmények
- azok a folyékony anyagok és készítmények, amelyeknek lobbanás- és forráspontja rendkívül alacsony,
- azon gázok, amelyek a környezeti hõmérsékleten és nyomáson a levegõvel érintkezve gyúlékonyak,
ad) tûzveszélyes anyagok és készítmények - azok az anyagok és készítmények, amelyek
- a levegõn, normális hõmérsékleten öngyulladásra képesek,
- szilárd halmazállapotban valamely gyújtóforrás rövid ideig tartó behatására könnyen meggyulladnak, majd a gyújtóforrás eltávolítása után tovább égnek vagy bomlanak,
- olyan folyékony anyagok és készítmények, amelyek nagyon alacsony lobbanásponttal rendelkeznek,
- vízzel vagy nedvességgel érintkezve könnyen gyulladó gázt fejlesztenek, veszélyes mennyiségben,
ae) kismértékben tûzveszélyes anyagok és készítmények;
- olyan folyékony anyagok és készítmények, amelyek alacsony lobbanásponttal rendelkeznek;
b) az anyagok és készítmények mérgezõ (toxikológiai) tulajdonságai alapján, toxikológiai sajátosságok szerint:
ba) nagyon mérgezõek - azok az anyagok és készítmények, amelyek belégzésük, lenyelésük vagy a bõrön át történõ felszívódásuk esetén igen kis mennyiségben halált vagy heveny, illetve idült egészségkárosodást okoznak,
bb) mérgezõek - azok az anyagok és készítmények, amelyek belégzésük, lenyelésük vagy a bõrön át történõ felszívódásuk esetén kis mennyiségben halált vagy heveny, illetve idült egészségkárosodást okoznak,
bc) ártalmasak - azok az anyagok és készítmények, amelyek a belégzésük, lenyelésük vagy a bõrön át történõ felszívódásuk esetén halált vagy heveny, illetve idült egészségkárosodást okozhatnak, és nem sorolhatóak a ba)-bb) alpont szerinti veszélyességi osztályba,
bd) maró (korrozív) anyagok és készítmények - amelyek élõ szövettel érintkezve azok elhalását okozzák,
be) irritáló vagy izgató anyagok és készítmények - olyan nem maró anyagok és készítmények, amelyek a bõrrel, szemmel vagy a nyálkahártyával való pillanatszerû, hosszan tartó vagy ismételt érintkezésük esetén gyulladást okoznak,
bf) túlérzékenységet okozó (allergizáló, szenzibilizáló) anyagok és készítmények - amelyek ismételt belégzésüket, illetõleg a bõrön vagy a nyálkahártyán történõ ismételt felszívódásukat követõen túlérzékenységet okoznak. A túlérzékenység gyulladásos (bõr, nyálkahártya, kötõhártya), fulladásos reakcióban (tüdõ) vagy a keringés összeomlásának formájában jelenhet meg,
bg) karcinogén anyagok és készítmények - olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzéssel, szájon át, a bõrön, a nyálkahártyán keresztül vagy egyéb úton a szervezetbe jutva daganatot okoznak, vagy elõfordulásának gyakoriságát megnövelik,
bh) mutagén anyagok és készítmények - amelyek belégzéssel, szájon át, a bõrön, a nyálkahártyán keresztül vagy egyéb úton a szervezetbe jutva genetikai károsodást okoznak vagy megnövelik a genetikai károsodások gyakoriságát,
bi) reprodukciót és az utódok fejlõdését károsító anyagok és készítmények - amelyek belégzéssel, szájon át, a bõrön, a nyálkahártyán keresztül vagy egyéb úton a szervezetbe jutva megzavarják, általában gátolják a reprodukciót, illetve az utódokban morfológiai, illetõleg funkciós károsodást okoznak;
c) az anyagok és készítmények környezetkárosító (ökotoxikológiai) tulajdonságai alapján, ökotoxikológiai sajátosságok szerint:
ca) környezetre veszélyes anyagok és készítmények - amelyek a környezetbe jutva a környezet egy vagy több elemét azonnal vagy meghatározott idõ elteltével károsítják, illetve a környezet állapotát, természetes ökológiai egyensúlyát, biodiverzitását megváltoztatják.
Az anyagok és a készítmények tulajdonságainak a vizsgálata
4. § (1) Az anyagok veszélyességét a 3. § szerinti veszélyességi jellemzõk meghatározására irányuló, a veszélyesség tekintetében mindenre kiterjedõ vizsgálatokkal kell megállapítani. A veszélyesség meghatározásának alapelveit, valamint a vizsgálatok módszereit az EU irányelveinek, az OECD ajánlásainak és a GLP követelményeinek figyelembevételével az egészségügyért felelõs miniszter, a környezetvédelemért felelõs miniszter és a katasztrófák elleni védekezésért felelõs miniszter együttesen rendeletben határozza meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott vizsgálattól eltérõ módszerrel korábban nyert adatok esetében az e törvénynek megfelelõ új vizsgálat szükségességérõl esetenként az egészségügyi államigazgatási szerv dönt. A döntés során tekintetbe kell venni a gerinces állatokon végzett vizsgálatok minimálisra szorításának szükségességét is.
(3) A gerinces állatokon végzett vizsgálatok számának, illetõleg terjedelmének csökkentése nem eredményezheti a vizsgálati eredmények megbízhatóságának csökkenését.
(4) A közösségi jegyzékben már szereplõ, osztályba sorolt veszélyes anyagokat nem kell ismételten megvizsgálni.
III. Fejezet
AZ ANYAGOK ÉS KÉSZÍTMÉNYEK VESZÉLYESSÉG SZERINTI OSZTÁLYOZÁSA, BEJELENTÉSE, AZ ÚJ ANYAGOK TÖRZSKÖNYVEZÉSE
Osztályozás, jegyzékbe vétel
5. § (1) A veszélyesség meghatározása érdekében az anyagokat tulajdonságaik, a készítményeket a bennük lévõ veszélyes anyagok tulajdonságai szerint osztályozni kell a 3. §-ban meghatározott kategóriáknak megfelelõen. A közösségi jegyzékben szereplõ, osztályba sorolt veszélyes anyagokat - a 4. § (4) bekezdésére is figyelemmel - a közösségi jegyzéknek megfelelõen kell osztályozni.
(2) Az anyagok, illetve a készítmények osztályozását az anyag, illetõleg a készítmény magyarországi bejelentésére vagy törzskönyveztetésére jogosult végzi. Az osztályozás alapján veszélyesként osztályba sorolható anyagokat, illetve készítményeket - veszélyességüknek megfelelõen - szimbólummal, veszélyjellel, R számmal és mondattal, valamint S számmal és mondattal látja el.
(3) Az (1)-(2) bekezdésben elõírtak szerint osztályba sorolt veszélyes anyagok magyarországi jegyzékét - osztályba sorolásukkal és feliratozásukkal együtt - az egészségügyért felelõs miniszter közreadja, és gondoskodik a bekövetkezett változások rendszeres - legalább 3 havonta történõ - közzétételérõl.
(4) A veszélyes anyagok magyarországi jegyzékében nem szereplõ, új veszélyes anyagnak nem minõsülõ, valamint az ELINCS-ben feltüntetett veszélyes anyagot a veszélyes anyagok magyarországi jegyzékébe történõ felvétel céljából, az osztályba sorolást követõen, a magyarországi gyártó vagy - hazai gyártó hiányában - a forgalmazó bejelenti a 6-7. §-okban foglaltak szerint.
(5) A veszélyes készítményt a magyarországi gyártó vagy - hazai gyártó hiányában - a forgalmazó bejelenti a 8. §-ban foglaltak szerint.
(6) Ismert összetételû, osztályba sorolt veszélyes készítmény újraosztályozandó minden olyan esetben, amikor összetételében változás történt. Az újraosztályozást akkor is el kell végezni, ha valamely összetevõ helyettesítése vagy további anyagok hozzáadása történt, függetlenül a helyettesítõ, illetve a hozzáadott anyag veszélyességétõl. Ha a veszélyes készítmény veszélyes összetevõinek száma megváltozik, illetve valamely veszélyes összetevõje más veszélyes összetevõre változik, vagy a veszélyes készítmény veszélyessége bármely egyéb okból módosul, akkor a változás tényére - egyes, külön jogszabályban meghatározott kõolajipari termékek kivételével - a készítmény elnevezésében utalni kell. A készítmény elnevezésének megváltoztatása alól az egészségügyi államigazgatási szerv - a gyártó vagy az importáló indokolt kérelme alapján - felmentést adhat olyan esetekben, amikor az összetétel változása sem a készítmény veszélyességében, sem pedig a használati értékében nem okoz változást. A készítmény elnevezésének változatlansága esetén is a termék összetételének feltüntetése során az összetétel, illetõleg a veszélyesség megváltozására utalni kell.
(7) A veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények bejelentõi, illetõleg törzskönyveztetõi minden szükséges intézkedést kötelesek megtenni a veszélyességre vonatkozó új információk megszerzése érdekében, de - jogszabály eltérõ rendelkezése hiányában - állatkísérletek elvégzésére nem kötelezhetõek.
(8) A veszélyesség szerinti besorolást az új tudományos ismeretek alapján, a gyakorlatban szerzett, illetõleg az emberi mérgezésekkel kapcsolatos tapasztalatok megismerését követõen haladéktalanul felül kell vizsgálni.
Bejelentés
6. § (1) A veszélyes anyagokat és a veszélyes készítményeket - az ELINCS-ben nem szereplõ új veszélyes anyagok, valamint a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - a magyarországi gyártó, illetve forgalmazó az azzal kapcsolatos tevékenység megkezdését megelõzõen bejelenti, amennyiben a tevékenység során alkalmazott veszélyes anyag a magyarországi jegyzékben, illetve a veszélyes készítmény a termék nyilvántartásban még nem szerepel. A törzskönyvezett új veszélyes anyagok jegyzékbevételét az egészségügyi államigazgatási szerv a törzskönyvezési eljárás lefolytatását követõen, külön bejelentés nélkül, hivatalból végzi.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérõen nem kell bejelenteni a kizárólag ellenõrzött körülmények között végzett kutatási és fejlesztési célra, kísérleti gyártásra és nem termelõüzemi méretû kipróbálásra gyártott, illetõleg forgalmazott veszélyes anyagokat vagy veszélyes készítményeket. A magyarországi gyártó, illetõleg forgalmazó a rendelkezésre álló, a veszélyesség meghatározása, a tevékenységet végzõ egészségének biztonsága szempontjából lényeges adatokat és információkat ebben az esetben is köteles a tevékenységet végzõ rendelkezésére bocsátani. Minden olyan magyarországi gyártónak vagy forgalmazónak, aki (amely) a bejelentés mellõzésével élni kíván, az egészségügyi államigazgatási szerv által hozzáférhetõ írásbeli nyilvántartást kell vezetnie a gyártott, illetõleg forgalomba hozott veszélyes anyagról vagy veszélyes készítményrõl, a feliratozási és mennyiségi adatokról. A magyarországi gyártót, illetve forgalmazót a bejelentés mellõzésének lehetõsége a gyártástól, illetõleg a forgalomba hozataltól vagy ezek megkezdésétõl számított egy évig illeti meg, amely az egészségügyi államigazgatási szerv engedélyével egy évig meghosszabbítható, ha a magyarországi gyártó, illetve forgalmazó a meghosszabbítás szükségességét indokolja.
Veszélyes anyag bejelentése
7. § (1) A veszélyes anyagokat az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott bejelentõlapon kell bejelenteni.
(2) A bejelentõ a veszélyes anyag bejelentéséhez csatolja a magyar nyelvû biztonsági adatlapot és címketervet, amelyeken feltünteti az anyag veszélyesség szerinti besorolását is. A benyújtott dokumentációhoz a jegyzékbevételt végzõ adatkiegészítést kérhet.
(3) Az ELINCS-ben közreadott veszélyes anyag bejelentése során a bejelentõlaphoz csatolni kell a veszélyes anyagot az EU területén törzskönyveztetõ írásbeli hozzájárulását a bejelentéshez, valamint a törzskönyveztetõ által kiadott, a rendelkezési jog biztosítását igazoló iratot, továbbá a hazai jegyzékbevételhez szükséges adatokat.
(4) A veszélyes anyag bejelentésével kapcsolatos valamennyi adatszolgáltatásért, az adatok hitelességéért a bejelentõ a felelõs.
(5) A veszélyes anyagra vonatkozó bejelentési eljárást nem kell alkalmazni a 2%-nál kevesebb monomert tartalmazó mûanyagok - ideértve valamennyi polimert is - továbbá azon veszélyes anyagok esetében, amelyeknek az egyébként bejelentésre kötelezett által évenként gyártott vagy importált tömege nem éri el a 100 kg-ot, vagy halmozott össztömege az 1 tonnát, illetõleg a robbanó, a fokozottan tûzveszélyes, a maró, a nagyon mérgezõ, a karcinogén, a mutagén, valamint a reprodukciót és az utódok fejlõdését károsító anyagok esetén az 1 kg-ot, vagy halmozott össztömege a 10 kg-ot.
(6) Nem kell ismételten bejelenteni az (1)-(2) bekezdések szerint már bejelentett nagy tömegben - évente 10 tonnát meghaladó mennyiségben - gyártott vagy importált veszélyes anyagokat.
(7) A bejelentés tudomásulvételérõl az egészségügyi államigazgatási szerv az elõírt mellékletekkel rendelkezõ bejelentõlap beérkezésétõl számított 15 napon belül, a bejelentõlap igazoló szelvényének megküldésével értesíti a bejelentõt, valamint az egészségügyi államigazgatási szervet. A bejelentett veszélyes anyagot az egészségügyi államigazgatási szerv felveszi a magyarországi jegyzékbe.
(8) Bármely gyártó vagy importáló, aki (amely) e törvény hatálybalépését megelõzõ 3 évben, illetve az azt követõ évben legalább egy alkalommal évi 10 tonnát meghaladó mennyiségben veszélyes anyagot gyárt(ott) vagy importált(t), az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott információt köteles bejelenteni. Amennyiben a veszélyes anyag szerepel a közösségi jegyzéken, a bejelentést 12, amennyiben a veszélyes anyag szerepel az EINECS-ben, de a közösségi jegyzéken nem, illetve a fentiek szerint gyártott vagy importált mennyisége nem haladja meg az 1000 tonnát, a bejelentést 24 hónapon belül kell megtenni.
Veszélyes készítmények bejelentése
8. § (1) A veszélyes készítményeket az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott bejelentõlapon kell bejelenteni. A bejelentõ a bejelentõlaphoz köteles csatolni a veszélyes készítmények magyar nyelvû biztonsági adatlapját.
(2) Kizárólag a már bejelentett veszélyes anyagot, illetõleg törzskönyvezett anyagot tartalmazó veszélyes készítmény jelenthetõ be.
(3) A veszélyes készítmények bejelentésével kapcsolatosan megkövetelt adatok hitelességéért a bejelentõ a felelõs.
(4) Nem kell bejelenteni azokat a készítményeket, amelyeket e törvény hatálybalépését megelõzõen a bejelentésre e törvény szerint kötelezett már bejelentett, illetõleg amelyek országos forgalmazási engedélyt kaptak.
(5) A bejelentés tudomásulvételérõl az egészségügyi államigazgatási szerv az elõírt mellékletekkel rendelkezõ bejelentõlap beérkezésétõl számított 15 napon belül, a bejelentõlap igazoló szelvényének megküldésével értesíti a bejelentõt és az egészségügyi államigazgatási szervet.
Új anyagok törzskönyvezése
9. § (1) Új anyaggal - a (2)-(4), valamint a (14) bekezdésre figyelemmel, valamint az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott kivételekkel - csak törzskönyvezést követõen lehet tevékenységet végezni.
(2) Magyarország területén új anyag önmagában vagy készítmény összetevõjeként akkor hozható kereskedelmi vagy bármely más gazdasági tevékenység céljából forgalomba, ha azt a hazai törzskönyvezõ hatóság törzskönyvezte. Nincs szükség a hazai törzskönyvezõ hatóság törzskönyvezésére azon új anyagok tekintetében, amelyek esetében a magyarországi forgalomba hozatalt végzõ, az 1. § p) pontja szerinti törzskönyveztetõ az EU valamely tagállamában a forgalomba hozni szándékozott anyagot már törzskönyveztette.
(3) Az ELINCS-ben szereplõ, az EU valamely tagállamában már törzskönyvezett új anyag esetében valamennyi új gyártó, illetõleg az új anyagot nem közvetlenül valamely EU-tagállamból importáló új forgalmazó köteles az anyag ismételt törzskönyveztetésére. Ismételt törzskönyveztetés esetén a törzskönyveztetõ az állatkísérletek megismétlésének lehetõség szerinti elkerülése érdekében az elsõ, illetve bármely korábbi törzskönyveztetõvel megállapodhat arról, hogy megkapja ezen kísérletek adatait.
(4) A 2004. május 1. napját megelõzõen Magyarországon törzskönyvezett új anyagokkal kapcsolatos eljárásra az Európai Unió Bizottságának (a továbbiakban: Európai Bizottság) állásfoglalása irányadó.
(5) A törzskönyvezéshez szükséges dokumentációt az 1. § p) pontja szerinti törzskönyveztetõ nyújtja be a törzskönyvezési eljárás lefolytatására.
(6) Az új veszélyes anyag törzskönyvezésekor a kérelemhez a törzskönyveztetõ csatolja a mûszaki dossziét, a vizsgálati bizonylatokat, a biztonsági adatlapot és a címketervet, valamint nyilatkozatot a gyártani, illetve importálni tervezett mennyiségekrõl (tonna/év) és a javasolt felhasználási és hulladékkezelési módról. Az osztályozás során veszélyes anyagként nem besorolható új anyagok törzskönyvezéséhez a vizsgálati bizonylatokat, valamint a mûszaki dossziét kell csatolni. Az EU területén kívül gyártott új anyag esetén - szükség szerint - a gyártó nyilatkozatát is csatolni kell arról, hogy az anyag EU területén történõ forgalmazását végzõtõl különbözõ törzskönyveztetõ a törzskönyvezés iránti kérelem benyújtására jogosult.
(7)
(8) Új anyag fizikai, fizikai-kémiai, kémiai, toxikológiai és ökotoxikológiai sajátosságait feltáró vizsgálatokat GLP minõsítésû, illetõleg akkreditált laboratóriumok végezhetnek.
(9) Új anyag (8) bekezdés szerinti sajátosságait feltáró vizsgálatok eredményéért a vizsgálatot végzõ laboratórium a felelõs.
(10) A vizsgálatot végzõ laboratórium (9) bekezdés szerinti felelõssége nem érinti a vizsgálatot elvégeztetõ felelõsségét a vizsgálati anyag megfelelõ szolgáltatásáért, a vizsgálatot megrendelõ, illetõleg az anyaggal bármely tevékenységet végzõ felelõsségét az e törvénynek megfelelõ felhasználásáért, valamint a 21. § szerint a termékfelelõsség körébe tartozó helytállási kötelezettséget.
(11) A mûszaki dosszié összeállítása, a törzskönyvezendõ anyag osztályba sorolása, a magyar nyelvû biztonsági adatlap és címketerv elkészítése, illetve elkészíttetése a törzskönyveztetõ feladata.
(12) A törzskönyvezéssel kapcsolatos valamennyi adatszolgáltatásért, az adatok hitelességéért a törzskönyveztetõ a felelõs.
(13) A törzskönyveztetõ a vizsgálatot végzõ laboratórium nevérõl és címérõl tájékoztatja az egészségügyi államigazgatási szervet, egyidejûleg igazolást nyújt be arról, hogy jogosult a benyújtott vizsgálati adatok felhasználására.
(14)
10. § Abban az esetben, ha az új anyag gyártani, illetve importálni tervezett tömege nem éri el az 1 tonna/év/gyártó, illetve importáló mennyiséget, a törzskönyvezési eljárás az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott, a törzskönyvezési eljárás módjának általános szabályaitól eltérõ rend szerint folytat le.
11. § (1) Teljes körû törzskönyvezés esetén az egészségügyi államigazgatási szerv a törzskönyvezési eljárást a kérelem benyújtásától számított 60 napon belül lefolytatja, és a törzskönyvezésrõl vagy annak elutasításáról határozatot hoz. Amennyiben a törzskönyveztetõ által benyújtott dokumentáció nem felel meg a követelményeknek, az egészségügyi államigazgatási szerv a kérelmezõvel írásban közli, hogy a kérelem elbírálásához mely további információk benyújtására van szükség. A törzskönyvezési eljárást a kért adatkiegészítés benyújtását követõ 60 napon belül kell lefolytatni.
(2) A 10. § szerinti egyszerûsített (csökkentett) törzskönyvezés esetén az egészségügyi államigazgatási szerv a törzskönyvezési eljárást a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül lefolytatja, és a törzskönyvezésrõl vagy annak elutasításáról határozatot hoz. Amennyiben a törzskönyveztetõ által benyújtott dokumentáció nem felel meg az elõírásoknak, az egészségügyi államigazgatási szerv a kérelmezõvel írásban közli, hogy a kérelem elbírálásához milyen további információk benyújtására van szükség. A törzskönyvezési eljárást a kért adatkiegészítés benyújtását követõ 30 napon belül kell lefolytatni.
(3) A polimerek törzskönyvezésére és a törzskönyvezés alóli kivételekre vonatkozó elõírásokat külön jogszabály tartalmazza.
(4) Az egészségügyi államigazgatási szerv a törzskönyvezési kérelem benyújtását követõen megküldi az Európai Bizottságnak
a) a törzskönyvezési dokumentáció összefoglalóját,
b) javaslatát a veszélyes anyag osztályozására és feliratozására,
c) a törzskönyvezõ hatóság által elvégzett vagy elvégeztetett kockázatbecslésre, annak eredményére vonatkozó információkat,
d) a kockázatértékelés érdekében szükségesnek tartott, a törzskönyveztetõ által megadott további információkat, illetõleg a törzskönyveztetõ által elvégzett vagy elvégeztetett további vizsgálatok eredményét.
(5) Az egészségügyi államigazgatási szerv a törzskönyveztetõ által a 12. § szerint bejelentett adatokat, illetve információkat haladéktalanul megküldi az Európai Bizottságnak.
(6) Az Európai Bizottság által a tagállamok részére megküldött, a (4) és (5) bekezdések szerinti dokumentumok alapján a tagállamok illetékes hatóságai által az egészségügyi államigazgatási szervnél kezdeményezett további vizsgálatok elvégzését, a kockázatbecslés módosítását, illetõleg további információk bekérését a törzskönyvezõ hatóság kizárólag megfelelõen indokolt írásbeli döntéssel utasíthatja vissza. Az egészségügyi államigazgatási szerv és a megkeresõ tagállam illetékes hatósága között fennmaradt vitás kérdések tisztázására a törzskönyvezõ hatóság és a megkeresõ tagállam illetékes hatósága az Európai Bizottság döntését kezdeményezi. Az egészségügyi államigazgatási szerv a tagállamok illetékes hatóságaival történõ információcsere kapcsán a tagállamok illetékes hatóságai, valamint az Európai Bizottság számára a törzskönyvezési dokumentumok teljes köréhez való hozzáférést biztosítja.
12. § (1) A törzskönyveztetõnek írásban tájékoztatnia kell az egészségügyi államigazgatási szervet az általa törzskönyveztetett új anyag
a) éves vagy halmozott mennyiségének változásáról;
b) emberre, illetve környezetre kifejtett hatásaira vonatkozó ismereteirõl;
c) új felhasználásairól;
d) összetételének változásairól;
e) gyártójának, illetõleg az EU területén forgalmazójának az adataiban bekövetkezett változásokról.
(2) A törzskönyvezett, veszélyesként nem osztályozható új anyag esetén a törzskönyveztetõ tájékoztatási kötelezettsége az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottakra nem terjed ki.
A bejelentési és törzskönyvezési eljárás közös szabályai
13. § (1) A törzskönyvezési, továbbá bejelentési eljárások során az egészségügyi államigazgatási szerv - a törzskönyveztetõ vagy a bejelentõ eltérõ nyilatkozata hiányában - a tudomására jutott üzleti titoknak, illetve bizalmasan kezelendõ adatnak minõsülõ információkat nyilvánosságra nem hozhatja.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem tekinthetõ üzleti titoknak, illetõleg bizalmasan kezelendõ adatnak
a) az anyag, illetve a készítmény kereskedelmi neve,
b) a gyártó és a törzskönyveztetõ neve,
c) a veszélyesség megítélésnek szempontjából jelentõs fizikai, kémiai tulajdonság, toxikológiai és ökotoxikológiai vizsgálatokból levont következtetés,
d) a közösségi jegyzékbe történõ felvétel céljából végzett osztályozáshoz, feliratozáshoz szükséges mértékig a 3. § szerint veszélyesként besorolható anyag tisztasági foka, szennyezõ anyagainak, illetve adalékanyagainak azonosítása, továbbá az elvégzett vizsgálatok értelmezése,
e) a biztonsági adatlapon lévõ tájékoztatás,
f) a közösségi jegyzékben szereplõ anyagok egészségre és környezetre gyakorolt hatásának meghatározására alkalmas analitikai módszerek, valamint
g) az elsõsegélynyújtásra, mentésre, óvintézkedésre, dekontaminálásra vonatkozó adat, illetve eljárás.
Abban az esetben, ha a törzskönyveztetõ, a gyártó vagy a forgalmazó a korábban üzleti titoknak vagy bizalmasan kezelendõ adatnak nyilvánított információkat maga hozza nyilvánosságra, errõl az egészségügyi államigazgatási szervet tájékoztatja.
(3) Az (1) és (2) bekezdésekben foglaltak alapján az egészségügyi államigazgatási szerv dönt abban a kérdésben, hogy a törzskönyveztetõ, illetõleg bejelentõ által titkosítani kívánt adat, illetve információ képezheti-e üzleti titok tárgyát, vagy kezelhetõ-e bizalmasan.
(4) Az államtitoknak, illetve szolgálati titoknak minõsülõ adatokra külön jogszabály rendelkezései irányadóak.
IV. Fejezet
A VESZÉLYES ANYAGOK, ILLETVE VESZÉLYES KÉSZÍTMÉNYEK CSOMAGOLÁSA, FELIRATOZÁSA (CÍMKÉZÉSE), TÁROLÁSA, SZÁLLÍTÁSA, REKLÁMOZÁSA
A csomagolás, tárolás, szállítás
14. § (1) A veszélyes anyag, illetve a veszélyes készítmény kiszerelt, nem ömlesztett formában - a fogyasztóvédelemrõl szóló 1997. évi CLV. törvényben (a továbbiakban: Fvt.) foglalt követelmények megfelelõ alkalmazásán kívül - olyan csomagolóeszközben, zárással, felirattal (címkével), szükség szerint egyéb jelzésekkel ellátva hozható forgalomba, hogy az veszélyes anyag, illetõleg veszélyes készítmény felhasználásáig biztosítsa az egészségkárosodás, illetve környezetszennyezés vagy -károsodás elkerülését.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott károsodások elkerülése végett a csomagolóeszközt úgy kell megválasztani, hogy
a) akadályozza meg a tartalom kiszóródását, kiszivárgását, kiömlését;
b) azokat a csomagolóanyagokat, amelyekbõl a csomagolóeszköz és a záróelem készül, a tartalom ne károsíthassa, vele ártalmas vagy káros vegyületeket ne alkosson;
c) a csomagolóeszközök és a záróelemek sérülés nélkül feleljenek meg a megfelelõ anyagmozgatás, és bármilyen más, a felhasználás során történõ rendeltetésszerû igénybevétel követelményeinek;
d) az ismételt visszazárásra alkalmas záróelemmel ellátott csomagolóeszközbõl többszöri lezárást követõen is megakadályozza a tartalom kijutását;
e) a csomagolóeszközön, amely lakossági felhasználásra kereskedelmi forgalomba hozott
ea) nagyon mérgezõ, mérgezõ, maró anyagokat, illetve készítményeket tartalmaz, gyermekbiztos zárás és veszélyre utaló, kitapintható jelkép (figyelmeztetés),
eb) ártalmas, fokozottan tûzveszélyes, tûzveszélyes anyagokat, illetve készítményeket tartalmaz, veszélyre utaló, kitapintható jelkép (figyelmeztetés)
is legyen;
f) a csomagolóeszközön - az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott esetben - olyan záróelem vagy kiegészítõ elem legyen, amely az elsõ alkalommal történõ felnyitáskor helyrehozhatatlanul megsérül.
(3) Veszélyes anyagot vagy veszélyes készítményt tilos elõállítani, gyártani, csomagolni élelmiszernek, illetõleg takarmánynak minõsülõ terméket elõállító üzemben.
(4) Eredetileg veszélyes anyaghoz vagy veszélyes készítményhez gyártott vagy használt csomagolóeszköz még tisztított, közömbösített állapotban és átmenetileg sem használható élelmiszer, takarmány, valamint ezek alapanyagainak tárolására.
(5) Eredetileg élelmiszerekhez gyártott, illetve használt csomagolóeszköz veszélyes anyag vagy veszélyes készítmény tárolására nem használható.
15. § (1) A veszélyes anyagok és a veszélyes készítmények tárolásáért szervezett munkavégzés esetében a munkáltató, nem szervezett munkavégzés során a vállalkozó, illetve - egyéb nem szervezett munkavégzés esetén - a tevékenység végzésére a tevékenység bejelentésével jogot szerzõ természetes vagy jogi személy felelõs. Bejelentéshez nem kötött tevékenység esetén a veszélyes anyagok és a veszélyes készítmények megfelelõ módon történõ tárolásáért a tevékenységet végzõ felel.
(2) A veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények tárolásáért az (1) bekezdés szerint felelõs személyek biztosítják, hogy a tárolt veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény a biztonságot, az egészséget, illetve testi épséget ne veszélyeztesse, illetõleg a környezetet ne szennyezhesse, károsíthassa.
16. § A veszélyes anyagok és a veszélyes készítmények szállítása során az élet, a testi épség, valamint a környezet veszélyeztetésének kockázatát a minimálisra kell csökkenteni. Ennek érdekében a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények csomagolását, illetõleg a szállítóeszközt úgy kell megválasztani, hogy a szállított anyag, készítmény a rakodás és szállítás során az egészséget, illetve a környezetet ne veszélyeztethesse, illetõleg ne károsíthassa.
A veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények feliratozása, címkézése
17. § (1) Bármely bejelentéshez kötött tevékenység csak a (2)-(8) bekezdés szerint feliratozott (címkézett) veszélyes anyaggal, illetve veszélyes készítménnyel végezhetõ.
(2) A feliratot (címkét) a tevékenység során alkalmazott valamennyi csomagolási egységen el kell helyezni. A felirat (címke) magyar nyelven jól olvashatóan és letörölhetetlen módon tartalmazza
a) a termék nevét, a benne lévõ veszélyes anyag megnevezését a közösségi jegyzék, illetve, ha ebben nem szerepel, a magyarországi jegyzék szerinti valamely megnevezésének megfelelõen, vagy - jegyzékbevételig - valamely hivatalos nemzetközi elnevezés magyar megfelelõjét;
b) a magyarországi bejelentõ vagy törzskönyveztetõ megnevezését és teljes címét, telefonszámát;
c) a veszélyes anyag, illetve a veszélyes készítmény használatával felmerülõ veszély megjelölését és a veszély jelképét (szimbólumát);
d) a veszélyes anyag, illetve a veszélyes készítmény használatával járó különös kockázatokat megjelölõ, az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott szabványmondatokat (R mondat);
e) a veszélyes anyag, illetve a veszélyes készítmény biztonságos használatával kapcsolatos, az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott szabványmondatokat (S mondat);
f) az Európai Közösségben (EU-ban) jegyzékbe vett veszélyes anyagok esetén az EINECS, illetve az ELINCS szerinti jegyzékszámot. Az e jegyzékekben szereplõ anyagok esetében - a lakossági forgalomba kerülõ veszélyes anyagok esetén 2002. január 1. napjától - a feliraton (címkén) szerepelnie kell az „EK felirat” szavaknak is.
g)
(3) Az irritáló, oxidáló, tûzveszélyes, kismértékben tûzveszélyes veszélyességi osztályba sorolt, valamint a lakosság számára nem forgalmazott ártalmas anyagok és ártalmas készítmények esetében az R mondatokat és az S mondatokat nem kell feltüntetni azokon a csomagolási egységeken, amelyek nem tartalmaznak 125 ml-nél nagyobb mennyiséget.
(4) A feliraton (címkén) a (2) bekezdés szerinti információkat olyan módon kell feltüntetni, hogy azok a háttértõl szembeötlõ módon elkülönüljenek és a jól olvashatóságot lehetõvé tévõ méretûek legyenek.
(5) A veszélyt jelzõ szimbólumot fekete színnel narancssárga alapra kell nyomtatni. A felirat (címke) vagy a csomagolás színének és megjelenésének olyannak kell lennie, hogy a veszélyt jelzõ szimbólum és annak háttere jól látható legyen.
(6) A feliratot (címkét) a csomagolás egy, illetve több oldalán úgy kell elhelyezni, hogy ha a csomagot szabályosan teszik le, azt vízszintesen lehessen olvasni.
(7) A veszélyes anyagok és veszélyes készítmények felirata (címkéje) megtévesztõ jelölést vagy szöveget nem tartalmazhat.
(8) Az (1)-(7) bekezdésben foglalt rendelkezések nem érintik az Fvt.-ben az áruk címkézésére vonatkozó szabályok megfelelõ alkalmazását.
(9) Kivételes esetekben, saját ipari célra továbbhasznált veszélyes anyagok és készítmények esetében az eredeti nyelven történõ feliratozás megváltoztatása (újracímkézése) abban az esetben nem szükséges, ha az eredeti címkén a veszélyt jelzõ szimbólum, veszélyjel, CAS-szám, R és S szám jól olvasható, és a biztonsági adatlappal megegyezõ tartalmú írásos használati utasítást, dokumentációt bocsátanak magyar nyelven a tevékenységet végzõ rendelkezésére.
(10) Nincs szükség a címkézésre abban az esetben, ha a szükséges adatok közvetlenül a csomagoláson jól láthatóan feltüntetésre kerültek.
A veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények reklámozása
18. § (1) Veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények külön törvényben foglalt egyéb feltételek mellett csak abban az esetben reklámozhatóak, ha a reklám tartalmazza a reklámozott termék 3. § szerinti veszélyességi osztályának egyértelmû megjelölését.
(2) Tilos a forgalomba hozandó veszélyes anyagot, illetve veszélyes készítményt nem veszélyesként reklámozni, illetõleg olyan kifejezést, megjelölést használni, amely a veszély nem megfelelõ értékelését eredményezheti.
(3) Csomagküldés útján történõ értékesítés esetén a termékre vonatkozó reklámhordozónak és a termék leírásának egyértelmûen utalnia kell a megrendelhetõ termék veszélyességére.
V. Fejezet
KOCKÁZATBECSLÉS, KOCKÁZATCSÖKKENTÉS
19. § (1) A veszélyes anyag egész életciklusa alatt a veszélyes anyagokkal, illetve a veszélyes készítményekkel végzendõ tevékenység megkezdése elõtt a tevékenységet végzõ az adott tevékenység emberi egészséget és környezetet károsító kockázatairól becslést készít, a munkavédelemrõl szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) rendelkezéseire figyelemmel. A kockázatbecslés elvégzéséért szervezett munkavégzés esetén a munkáltató, egyéb esetben a vállalkozó, nem vállalkozás keretében végzett tevékenység esetén a tevékenységet végzõ a felelõs.
(2) A kockázatbecslés érdekében a következõk elvégzése szükséges:
a) a veszély azonosítása;
b) az expozíció-hatás (koncentráció/dózis-hatás) összefüggés elemzése;
c) az expozíció becslése;
d) a kockázat minõségi, illetve mennyiségi jellemzése.
(3) Az egészségügyi államigazgatási szerv a törzskönyvezendõ veszélyes anyagok esetében a törzskönyvezési eljárás során, illetve a bejelentendõ veszélyes anyagok bejelentését követõen elvégzi a környezetvédelemért felelõs miniszter és az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott adatszolgáltatás elemzését, illetve kockázatbecslést.
(4) A (3) bekezdés szerinti kockázatbecslés elvégzése nem érinti az (1) bekezdés alapján a tevékenység megkezdését megelõzõen elvégzendõ kockázatbecslést.
(5) A veszélyes anyaggal, illetõleg a veszélyes készítménnyel tevékenységet végzõ a kockázat kezelése, csökkentése érdekében intézkedéseket dolgoz ki. Ez a kötelezettség nem érinti az Mvt.-ben, illetõleg a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetérõl és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésrõl szóló 1999. évi LXXIV. törvényben foglalt egyéb követelmények teljesítését.
(6) Az (1)-(2), valamint az (4)-(5) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem kell alkalmazni a magáncéllal, nem foglalkozás körében végzett tevékenység megkezdését megelõzõen.
VI. Fejezet
A KOCKÁZAT KEZELÉSE
Egészségvédelem, munkavédelem, lakosság- és fogyasztóvédelem, környezetvédelem, termékfelelõsség
20. § (1) A veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények elõállításának, gyártásának, feldolgozásának, továbbá felhasználásának megkezdése elõtt - ideértve a külföldrõl történõ behozatalt is - a tevékenységhez az azonos célra alkalmas veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények közül - lehetõség szerint - a kevésbé veszélyes anyagot (készítményt) kell kiválasztani. A kiválasztás indokolására a tevékenységet végzõ elvégzi a szükséges kockázatbecslést, valamint költség-haszon elemzést és azt az ellenõrzést végzõ hatóságnak - kérésére - bemutatja.
(2) A tevékenységhez legalkalmasabb veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény kiválasztásához - szükség esetén - az egészségügyi államigazgatási szervtõl vélemény kérhetõ.
(3) A veszélyes anyaggal, illetve a veszélyes készítménnyel kapcsolatos tevékenységet úgy kell megtervezni és végezni, hogy a tevékenység az azt végzõk és más személyek egészségét ne veszélyeztesse, a környezet károsodását, illetve szennyezését ne idézze elõ, illetõleg annak kockázatát ne növelje meg. A tevékenység egészséget nem veszélyeztetõ és biztonságos végrehajtásáért, valamint a környezet védelméért szervezett munkavégzés keretében végzett tevékenység esetén a munkáltató, nem szervezett munkavégzés esetén a vállalkozó, illetve - egyéb nem szervezett munkavégzés esetén - a munkavégzõ a felelõs.
(4) A munkavállalók, illetõleg a lakosság egészségét vagy a környezetet nem megengedhetõ mértékben érintõ kockázatok megfelelõ szintre csökkentése érdekében - amennyiben a kockázat megfelelõ csökkentése más módon nem lehetséges - egyes veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények alkalmazása, illetõleg egyes, ezekkel végzett tevékenységek betilthatóak, korlátozhatóak.
(5) A lakosság részére kiszerelt, nem ömlesztett formában forgalomba hozott veszélyes anyaghoz, illetve veszélyes készítményhez a forgalmazó mellékeli a biztonsági adatlapnak a rendeltetés szerinti használattal összefüggõ adatainak felhasználásával elkészített, magyar nyelvû használati utasítást. A használati utasítást a gyártó vagy az importáló készíti el.
(6) A környezet veszélyes anyagokkal történõ szennyezésének megismerése érdekében egyes, a környezetvédelemért felelõs miniszter által meghatározott veszélyes anyagok levegõbe, vizekbe, közcsatornákba, talajra kibocsátott mennyiségeit, illetõleg hulladék formájában történõ átadását a szennyezést okozó tevékenységet végzõ a környezetvédelemért felelõs miniszter felügyelete mellett nyilvántartja. A nyilvántartott adatok alapján - az adatok rendszeres gyûjtésével és feldolgozásával - a környezetvédelemért felelõs miniszter a kibocsátott szennyezésekrõl, illetõleg átadott hulladékokról regisztert állít fel, és hoz nyilvánosságra.
(7) A fel nem használt és nem hasznosítható veszélyes anyagok, illetõleg veszélyes készítmények biztonságos kezelésérõl a tevékenységet végzõ gondoskodik, és az erre vonatkozó dokumentációt az ellenõrzést végzõ hatóság részére - felhívására - rendelkezésre bocsátja.
21. § (1) Az eredeti csomagolásban forgalomba hozott veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények minõségéért - a termékfelelõsségrõl szóló külön törvényben foglaltak szerint - a gyártó, illetõleg az importáló felelõs.
(2) A veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény, valamint a csomagolás alkalmasságát, minõségét a külön törvényben foglaltak szerint a fogyasztóvédelmi hatóság ellenõrzi. A veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény elõállítója, illetõleg forgalmazója az ellenõrzést tûrni köteles.
(3) A veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények felett rendelkezési jogosultsággal rendelkezõ személy, valamint az, akinek munka-, illetve feladatkörébe tartozik ezen anyagok, illetve készítmények megfelelõ õrizete, gondoskodik arról, hogy azok a megszerzésükre jogosulatlan vagy biztonságos alkalmazásukra nem képes személyek birtokába ne kerüljenek.
(4) A veszélyes anyagot, illetve a veszélyes készítményt az eredeti csomagolóeszközbõl tárolás, illetve továbbadás, forgalmazás céljából más, az azonosítást szolgáló feliratozás (címkézés) nélküli csomagolóeszközbe áttenni nem lehet.
(5) A (3)-(4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket a nem foglalkozásszerûen végzett, magáncélú tevékenység során is megfelelõen alkalmazni kell.
Biztonsági adatlap
22. § (1) A munkahelyi egészség és biztonság, illetõleg a környezetvédelem érdekében szükséges intézkedések megtétele céljából veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény a tevékenységet foglalkozásszerûen végzõ személy számára a gyártó vagy az importáló által elkészített magyar nyelvû biztonsági adatlappal hozható forgalomba. Az adatlap tartalmazza az egészség és a környezet védelméhez szükséges információkat.
(2) A tevékenységet végzõt a forgalmazó legkésõbb a termék elsõ alkalommal történõ kiszolgálásakor látja el a biztonsági adatlappal. A termék ismételt kiszolgálásakor a forgalmazónak a tevékenységet végzõt annak külön kérésére kell csak a biztonsági adatlappal ismételten ellátnia.
(3) A biztonsági adatlap írásban vagy a felhasználó hozzájárulásával elektronikus úton rögzített módon is átadható.
(4) A forgalmazó a biztonsági adatlap átvevõjérõl nyilvántartást vezet, és a tudomására jutott új információkról õt haladéktalanul tájékoztatja. A forgalmazó ezen kötelezettsége az átvett veszélyes anyag vagy veszélyes készítmény szavatossági idejének lejártáig áll fenn.
(5) A biztonsági adatlap tartalmának, illetve formájának részletes szabályait az egészségügyért felelõs miniszter határozza meg.
VII. Fejezet
A KOCKÁZATOK ISMERTETÉSE, KÖZLÉSE, INFORMÁCIÓCSERE
A veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények nyilvántartása, információ-szolgáltatás
23. § (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények országos nyilvántartása, illetõleg a terméknyilvántartás keretében gyûjti, feldolgozza és rendszerezi a felsoroltakkal kapcsolatos toxikológiai, közegészségügyi és klinikai adatokat.
(2) Az egészségügyi államigazgatási szerv az (1) bekezdés szerinti országos nyilvántartást, illetve - veszélyes készítmények esetén a terméknyilvántartást - a bejelentett adatok alapján vezeti. A veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények törzskönyvezését, jegyzékbe vételét, illetõleg nyilvántartásba vételét végzõ szerv az (1) bekezdésben megjelölt adatokat az egészségügyi államigazgatási szervnek megküldi.
(3) Az egészségügyi államigazgatási szerv a veszélyes anyagokra, illetve a veszélyes készítményekre vonatkozó, általa nyilvántartott adatokról - a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvénynek a közérdekû adatok nyilvánosságára irányadó rendelkezései szerint - megkeresésre felvilágosítást ad. Az egészségügyi államigazgatási szerv biztosítja az ezen adatokhoz történõ folyamatos - napi 24 órás hozzáférés lehetõségét.
(4) Az egészségügyi államigazgatási szerv az (1) bekezdésben meghatározott adatokon kívül megkeresésre felvilágosítást ad az ELINCS és az EINECS, valamint az Európai Közösség (EU) e törvény alkalmazásával összefüggõ irányelveinek tartalmáról.
(5) Az egészségügyi államigazgatási szerv az általa szolgáltatott felvilágosításról nyilvántartást vezet.
(6) A Magyarország területén elõforduló bármilyen eredetû, vegyi anyag okozta emberi mérgezési esetet az egészségügyért felelõs miniszter által meghatározott módon az egészségügyi államigazgatási szervhez be kell jelenteni.
Információs Központ a hazai és a nemzetközi adatok fogadására és feldolgozására
24. § (1) A hazai és a nemzetközi adatok fogadásáért és feldolgozásáért felelõs Információs Központot (a továbbiakban: Központ) a Kormány által rendeletben kijelölt szerv mûködteti.
(2) A Központ végzi a kémiai biztonsággal összefüggõ nemzetközi információk gyûjtését, a fontosabb információk magyar nyelvre fordítását és valamennyi, a kémiai biztonságban érintett szervezet, forgalmazó és felhasználó számára történõ hozzáférhetõvé tételét. A Központ egyidejûleg gyûjti, elemzi és értékeli a kémiai biztonsággal, a veszélyes anyagok kezelésével kapcsolatos hazai adatokat, és a nemzetközi, illetve hazai adatokból levont következtetéseirõl tájékoztatja a 25. § szerinti, valamint a kémiai biztonság területén döntések elõkészítésére, illetõleg döntések meghozatalára jogosult egyéb közigazgatási szerveket.
(3) A Központ végzi az OECD tagországok részére a veszélyes anyagokra vonatkozó adatok cseréjét. Az információcsere célja kizárólag a veszélyes anyagokra vonatkozó kockázat elbírálása, illetve az emberi élet és egészség védelme, továbbá a környezetvédelem lehet. Adat kizárólag olyan tagország részére közölhetõ, amelynek jogszabályai a közölt adat védelmét legalább a hazai jogszabályoknak megfelelõen biztosítják.
A kémiai biztonságot koordináló tárcaközi bizottság
25. § (1) A kémiai biztonság irányításának koordinálása, részfeladatainak áttekinthetõsége, az egységes és hatékony döntés-elõkészítés céljából, a kémiai biztonság biztosításában való aktív nemzeti részvétel elõsegítése érdekében tárcaközi bizottság mûködik.
(2) A tárcaközi bizottság kidolgozza a kémiai biztonság nemzeti politikáját és programját - beleértve a közoktatási, illetve felsõoktatási intézmények tanulói, magánszemélyek és a szakemberek kémiai biztonsági oktatásának, képzésének rendszerét, módját is -, továbbá koordinálja a nemzeti program végrehajtását.
(3) A tárcaközi bizottság javaslattételi, valamint véleményezési joggal részt vesz bármely, a kémiai biztonságot érintõ jogszabály, illetõleg hatósági intézkedés elõkészítésében, felülvizsgálatában.
(4) A tárcaközi bizottság tagjai a Kormány rendeletében meghatározott miniszterek által kijelölt személyek, az országos tisztifõorvos vagy az általa kijelölt személy, továbbá a kémiai biztonság területén érintett társadalmi szervezetek által a Kormány rendeletében meghatározott módon delegált legfeljebb hat személy.
(5) A tárcaközi bizottság operatív tevékenységét az egészségügyi államigazgatási szervnél mûködõ titkárság segíti.
26. § Amennyiben a 25. § szerinti tárcaközi bizottság bármely tagjának vagy a 32. § (1) bekezdése alapján ellenõrzésre jogosult hatóságok kezdeményezésére a rendelkezésre álló új adatok alapján megállapítja, hogy valamely veszélyes anyag e törvény osztályozási, feliratozási (címkézési) vagy csomagolási elõírásainak betartása mellett is veszély jelenthet az emberre, környezetre, a tárcaközi bizottság a veszélyes anyag újraosztályozását javasolhatja, illetve - az újraosztályozás elvégzéséig vagy egyéb módon meghatározott idõre - javaslatot tehet a 32. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti hatóság számára a forgalomba hozatalnak az ország területén történõ megtiltására vagy külön feltételekhez kötésére. A javaslatról, illetõleg meghozott intézkedéseirõl az eljáró hatóság haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot, illetõleg a többi tagállam illetékes hatóságát az intézkedés indoklásával.
Magyarországi általános hatáskörrel rendelkezõ (kompetens) nemzeti hatóság
26/A. § A kémiai biztonság területén az EU és az Európai Közösség jogi aktusaiból a tagállamok hatáskörrel rendelkezõ (kompetens) nemzeti hatóságaira háruló feladatokat a - jogszabály eltérõ rendelkezése hiányában - az egészségügyi államigazgatási szerv látja el.
Oktatás
27. § A kémiai biztonság, illetõleg a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények helyes kezelésének alapelveit, legfontosabb szabályait - különösen a veszélyes anyagok, a veszélyes készítmények felismerésére, az általánosan használt veszélyes anyagok (készítmények) tárolására, felhasználására vonatkozó ismereteket - a Nemzeti Alaptantervnek tartalmaznia kell.
VIII. Fejezet
A VESZÉLYES ANYAGOKKAL, ILLETVE VESZÉLYES KÉSZÍTMÉNYEKKEL VÉGZETT TEVÉKENYSÉG FELTÉTELEI, A KÉMIAI BIZTONSÁG HATÓSÁGI ELLENÕRZÉSE
A veszélyes anyagokkal, veszélyes készítményekkel végzett tevékenység feltételei
28. § (1) Bármely tevékenység - a 6. § (2) bekezdésében meghatározott idõtartamig az ellenõrzött körülmények között végzett kutatás, kísérleti gyártás és nem termelõüzemi méretû kipróbálás kivételével, a 7. § (5)-(6) bekezdésében foglalt rendelkezésekre figyelemmel - csak igazolható módon bejelentett vagy törzskönyvezett veszélyes anyaggal, illetve bejelentett veszélyes készítménnyel végezhetõ.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételeken kívül bármely veszélyes készítménnyel tevékenység csak akkor végezhetõ, ha a veszélyes készítményt alkotó veszélyes anyagoknak a bejelentése, illetve a törzskönyvezése megtörtént.
(3) A veszélyes anyagokkal, illetõleg a veszélyes készítményekkel foglalkozásszerûen végzett tevékenység a felhasznált anyag vagy készítmény adatait tartalmazó biztonsági adatlap, egyéb tevékenység a használati utasítás birtokában kezdhetõ meg.
29. § (1) E törvény hatálybalépését követõen a hatálya alá tartozó tevékenységet folytatni kívánó természetes vagy jogi személy - a (3)-(4) bekezdésben foglalt kivételekkel - a tevékenységének megkezdése elõtt ezt köteles bejelenteni az egészségügyi államigazgatási szervnek.
(2) A bejelentést meg kell ismételni a bejelentõ, illetõleg a bejelentett tevékenység azonosításához szükséges bármely adat megváltozása esetén. A 7. § (8) bekezdésében foglalt esetben a gyártott vagy az importált mennyiségben bekövetkezett változásokat a gyártó, illetve az importáló 3 évenként jelenti be.
(3) A magánszemélyek részére magáncélú, nem foglalkozás körében történõ felhasználás céljából kereskedelmi forgalomba hozott veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény vásárlását, illetve felhasználását nem kell bejelenteni.
(4) Az engedély visszavonásáig, illetve érvényességének lejártáig nem kell bejelenteni azt a tevékenységet, amelyet az arra jogosult e törvény hatálybalépésének napján érvényes tevékenységi engedély, illetve országos forgalmazási engedély alapján végez. Az e törvény hatálybalépése elõtt kiadott általános tevékenységi engedély, illetõleg országos forgalmazási engedély csak abban az esetben vonható vissza, ha a tevékenység végzése nem felel meg az e törvényben, illetõleg a végrehajtásáról szóló jogszabályokban foglalt feltételeknek.
(5) A veszélyes anyaggal, illetve a veszélyes készítménnyel végzett tevékenység elõzetes bejelentése nem helyettesíti a veszélyes anyag, illetve a veszélyes készítmény elõállításához, gyártásához, feldolgozásához vagy felhasználásához szükséges egyéb hatósági engedélyeket.
30. § Veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény foglalkozás körében történõ felhasználás céljából csak a tevékenység végzésére jogosult és a veszélyes anyag, illetõleg a veszélyes készítmény biztonságos alkalmazására képes olyan nagykorú természetes személy vagy jogi személy, illetve a képviseletében eljáró nagykorú személy részére szolgáltatható ki, aki (amely) a 29. § szerinti bejelentés tényét, illetõleg a veszélyes anyag, illetve a veszélyes készítmény átvételére való jogosultságát hitelt érdemlõ módon igazolni tudja.
31. § Az e törvényben foglalt követelményeknek megfelelõ veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények hazai forgalmazása kizárólag a 20. § (4) bekezdésében, valamint a 26. §-ban meghatározott esetben korlátozható vagy tiltható meg.
A kémiai biztonság hatósági ellenõrzése
32. § (1) A kémiai biztonság megvalósítását szolgáló jogszabályok betartásának ellenõrzését
a) a közegészségügy szempontjából történõ megfelelõség tekintetében az egészségügyi államigazgatási szerv,
b) a környezetvédelem vonatkozásában a környezetvédelmi hatóság,
c) a munkabiztonság körében a munkavédelmi hatóság,
d) a tûzvédelem szempontjából a tûzvédelmi hatóság,
e) a fogyasztóvédelem tekintetében a fogyasztóvédelmi hatóság
végzi. Az ellenõrzést végzõ felügyeletek feladat- és hatáskörére a rájuk vonatkozó külön jogszabályok rendelkezései az irányadóak.
(2) A tevékenység ellenõrzésére az (1) bekezdés b)-e) pontja szerint jogosult hatóság feladatkörében eljárva - a rá vonatkozó külön jogszabályokban meghatározott intézkedések alkalmazásán túl - az e törvényben, illetõleg a végrehajtásáról szóló jogszabályokban foglalt rendelkezések megsértése esetén
a) kezdeményezi az egészségügyi államigazgatási szervnél
aa) a gyártás korlátozását,
ab) a tevékenység meghatározott idõpontig vagy feltétel teljesítéséig történõ megtiltását,
ac) a 33. § szerinti bírság alkalmazását;
b) a szabálysértési eljárás általános szabályai szerint szabálysértési eljárás, külön törvényben meghatározott esetben büntetõeljárás lefolytatását kezdeményezheti.
(3) Az egészségügyi államigazgatási szerv a (2) bekezdés szerinti intézkedéseket feladatkörében hivatalból alkalmazza.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott intézkedések - értelemszerûen - egyidejûleg is alkalmazhatóak.
(5) Az egészségügyi államigazgatási szerv az élet, a testi épség, az egészség, valamint a környezet védelme érdekében elrendelheti a (2) bekezdés aa)-ab) alpontja alapján hozott határozatának azonnali végrehajtását.
33. § (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv az e törvényben, illetõleg a végrehajtásáról rendelkezõ jogszabályokban foglalt, a veszélyes anyagokkal, illetve a veszélyes készítményekkel végzett tevékenységre vonatkozó rendelkezések megsértése esetén 5 millió forintig terjedõ kémiai terhelési bírságot szabhat ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bírság konkrét összegét az eset összes körülményeire - így különösen az emberi egészség, illetõleg a környezet sérelmének, illetve a veszélyeztetésének mértékére, a jogsértõ magatartás idõtartamára, esetleges ismételt tanúsítására, valamint a hatékonyság, az arányosság és a visszatartó hatás elvére - tekintettel kell meghatározni.
(3) A bírságot az egészségügyért felelõs miniszter által irányított minisztériumnak a kincstárnál vezetett számlájára kell befizetni. A bírság megfizetésébõl származó bevétel kizárólag a kémiai biztonság hazai fejlesztésének, továbbá kutatásának, oktatásának, informatikai rendszerének bõvítése érdekében szükséges állami, helyi önkormányzati vagy egyéb kezdeményezésû beruházások, más intézkedések költségvetési támogatásához használható fel.
(4) A bírságot meg nem fizetése esetén adók módjára kell behajtani.
IX. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
34. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdés kivételével - 2001. január 1. napján lép hatályba.
(2)
(3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a kémiai biztonság területén mûködõ tárcaközi bizottság összetételét és mûködésének,
b) a kémiai terhelési bírság alkalmazásának,
c) a veszélyes anyagokkal és készítményekkel kapcsolatos egyes tevékenységek gyakorlásához, valamint a veszélyes anyagokkal és készítményekkel folytatott tevékenységekkel kapcsolatos kockázatbecslés végzéséhez szükséges feltételek, ideértve a képesítési feltételeket is,
d) a mosó- és tisztítószerekrõl szóló 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásának
részletes szabályait rendeletben meghatározza, és a hazai és a nemzetközi adatok fogadásáért és feldolgozásáért felelõs Információs Központot mûködtetõ szervet rendeletében kijelölje.
(4) Felhatalmazást kap
a) az egészségügyért felelõs miniszter, hogy
aa) a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények osztályba sorolásához szükséges R és S mondatok, R és S számok, továbbá a veszélyszimbólumok és jelek körét,
ab) az e törvényben meghatározott eljárások során használt bejelentõlap, biztonsági adatlap, címketerv, mûszaki dosszié, törzskönyvezési okirat, mérgezési eset bejelentõ lap tartalmi és formai követelményeit,
ac) a mûszaki dosszié összeállításához szükséges adatszolgáltatási szempontokat, valamint a polimerekkel kapcsolatos mûszaki dosszié összeállításának különös szabályait,
ad) a csomagolás, a feliratozás (címkézés) részletes szabályait, a 2. § (4) bekezdésére figyelemmel,
ae) a veszélyes anyagokra, illetve a veszélyes készítményekre vonatkozó bejelentési és a törzskönyvezési eljárás részletes szabályait,
af) a vegyi anyagok okozta mérgezési esetek kötelezõ bejelentésének szabályait,
ag) az osztályba sorolt veszélyes anyagok jegyzékbe vételének, a veszélyes készítmények nyilvántartásának rendjét, valamint a jegyzék közzétételére és rendszeres felülvizsgálatára vonatkozó részletes szabályokat,
ah) a veszélyes anyagokkal és a veszélyes készítményekkel végzett tevékenység elõzetes bejelentésének, a bejelentési eljárásnak a részletes szabályait,
ai) a veszélyes anyagok és a veszélyes készítmények teljes életciklusára vonatkozó, a kémiai biztonsággal kapcsolatos helyes laboratóriumi gyakorlat alkalmazásának és ellenõrzésének részletes szabályait,
aj) a magyarországi illetékes (kompetens) nemzeti hatóságnak az Európai Bizottsággal való kapcsolattartásának rendjét,
ak) a Magyarországot fenyegetõ kémiai terrorcselekmények, katasztrófák megelõzésének, következményei elhárításának, illetve mérséklésének, mérgezettjei ellátásának, valamint az Európai Bizottsággal együttmûködõ gyors riasztási rendszer mûködésének szabályait,
b) az egészségügyért felelõs miniszter, hogy a környezetvédelemért felelõs miniszterrel egyetértésben a veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények osztályozásának szempontjait,
c) az egészségügyért felelõs miniszter, a környezetvédelemért felelõs miniszter és a katasztrófák elleni védekezésért felelõs miniszter, hogy a veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények emberre vagy a környezetre való veszélyessége meghatározásának alapelveit, a veszélyesség megállapítását célzó vizsgálatok módszereit és a vizsgálatok eredményének értékelését,
d) az egészségügyért felelõs miniszter és a foglalkoztatáspolitikáért felelõs miniszter, hogy a
da) veszélyes anyaggal, illetve veszélyes készítménnyel munkahelyen végzett tevékenység kémiai biztonsági szabályait,
db) a munkavállalók egészségének védelme érdekében korlátozandó veszélyes anyagok, veszélyes készítmények, illetve tevékenységek körét, valamint a korlátozás módját,
e) az egészségügyért felelõs miniszter, az agrárpolitikáért felelõs miniszter, a környezetvédelemért felelõs miniszter és az iparügyekért felelõs miniszter, hogy a nemzetközi információs rendszerben (PIC) megjelölt egyes veszélyes anyagok exportjának, importjának, forgalmazásának, használatának korlátozását,
f) az egészségügyért felelõs miniszter, valamint a környezetvédelemért felelõs miniszter, hogy a lakosság egészségének, illetve a környezet védelme érdekében korlátozni indokolt veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények, valamint tevékenységek körét, valamint a korlátozás módját,
g) a környezetvédelemért felelõs miniszter, valamint az egészségügyért felelõs miniszter, hogy a kockázatbecslés és a kockázatcsökkentés részletes szabályait, a munkavállalók kémiai biztonsághoz fûzõdõ jogát érintõ szabályok tekintetében a foglalkoztatáspolitikáért felelõs miniszterrel egyetértésben,
h) az egészségügyért felelõs miniszter, az agrárpolitikáért felelõs miniszter, valamint a környezetvédelemért felelõs miniszter, hogy a biocid anyagok - ideértve a faanyag-védõszereket, az irtószereket, valamint a fertõtlenítõ szereket - elõállításának, gyártásának, forgalomba hozatalának, felhasználásának e törvénytõl eltérõ rendelkezéseit,
i)
j) a környezetvédelemért felelõs miniszter, hogy
ja) a veszélyes anyagok, illetve a veszélyes készítmények, valamint a veszélyes anyagot tartalmazó hulladékok környezetkárosító és -szennyezõ hatásainak megelõzését,
jb) a környezetbe kerülõ, szennyezést okozó veszélyes anyagok nyilvántartásának rendjét,
k) a honvédelemért felelõs miniszter, hogy
ka) a honvédségnél alkalmazott veszélyes anyagokkal, illetve veszélyes készítményekkel munkahelyen végzett tevékenység kémiai biztonsággal összefüggõ szabályait,
kb) a katonai célú robbanó- és pirotechnikai anyagok telephelyen kívüli szállításának, szállítási csomagolásának szabályait, valamint ezen anyagok felhasználásának e törvénytõl eltérõ részletes szabályait,
l) az iparügyekért felelõs miniszter az adópolitikáért felelõs miniszterrel egyetértésben meghatározza a vámellenõrzés alatt álló veszélyes anyagok és veszélyes készítmények tárolására vonatkozó, e törvény rendelkezéseitõl eltérõ szabályokat,
m) a közlekedésért felelõs miniszter, hogy e törvénnyel, illetõleg a vonatkozó Magyarország által is elfogadott nemzetközi egyezményekkel összhangban, a veszélyes anyagok, illetve veszélyes készítmények közúti, vasúti, légi, vízi fuvarozását, szállítását, a fuvarozásban, szállításban alkalmazott eszközök rakodását
rendeletben meghatározza.
(5) A közösségi jegyzéket és annak változásait az egészségügyért felelõs miniszter rendeletben teszi közzé.
35. § Ez a törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítésérõl szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdetõ 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következõ jogszabályaival és azok módosításaival összeegyeztethetõ szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 67/548/EGK irányelve a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó rendeletek összehangolásáról,
b) a Tanács 88/379/EGK irányelve a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó rendeletek összehangolásáról,
c) a Tanács 76/769/EGK irányelve a tagállamoknak az egyes veszélyes anyagok és készítmények értékesítésével kapcsolatos korlátozásokról szóló jogi és igazgatási elõírásainak összehangolásáról,
d) a Tanács 93/67/EGK irányelve a 67/548/EGK irányelvvel összhangban törzskönyvezett anyagok emberekre és környezetre való kockázatának megállapítására vonatkozó elvek meghatározásáról,
e) a Tanács 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalmazásáról,
f) a Tanács 87/18/EGK irányelve a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) alkalmazására vonatkozó törvények, elõírások és adminisztratív rendelkezések egyeztetésérõl, továbbá azoknak a vegyi anyagokon végzett kísérleti alkalmazásának ellenõrzésérõl,
g) a Tanács 88/320/EGK irányelve a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) felügyeletérõl és ellenõrzésérõl,
h) a Tanács 98/24/EK irányelve a munkavállalók munkahelyi kémiai kóroki tényezõkkel szembeni védelmérõl,
i) a Tanács 80/1107/EGK irányelve a munkavállalóknak a vegyi, fizikai és biológiai károsító anyagok munkavégzés közbeni veszélye elleni védelmérõl,
j) a Tanács 88/364/EGK irányelve a munkavállalók védelmére, egyes hatóanyagok, illetõleg tevékenységek betiltására.