25/2000. (IX. 30.) EüM-SzCsM együttes rendelet
a munkahelyek kémiai biztonságáról
A kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kbtv.) 34. §-a (4) bekezdésének da)-db) pontjaiban, valamint a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) 88. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendeljük el:
A rendelet célja
1. § E rendelet célja a munkahelyen jelen lévő vagy a munkafolyamat során felhasznált veszélyes anyagok és veszélyes készítmények expozíciójából eredő egészségi és biztonsági kockázatok elkerüléséhez vagy csökkentéséhez szükséges minimális intézkedések meghatározása.
A rendelet hatálya
2. § (1) E rendelet hatálya - a (2)-(3) bekezdésekben foglalt kivétellel - kiterjed minden olyan tevékenységre, amelynek során az Mvt. szerinti szervezett munkavégzés keretében foglalkoztatott, illetve a munkavégzés hatókörében tartózkodó személyt (a továbbiakban: munkavállaló) veszélyes anyag és veszélyes készítmény hatása érheti.
(2) E rendelet fém-ólomra és az ólom ionos vegyületeire vonatkozó előírásai nem alkalmazhatóak
a) az alkilezett ólomvegyületekkel kapcsolatos tevékenységekre,
b) a tengeri szállításra,
c) a légi szállításra, valamint
d) az ólomtartalmú ércek bányászatára és külfejtésére és a bányászat, illetve külfejtés helyszínén történő dúsítására.
(3) A munkahelyen előforduló rákkeltő hatású anyagokkal kapcsolatos előírásokat külön jogszabály tartalmazza.
(4) A veszélyes anyagok és veszélyes készítmények szállítása vonatkozásában e rendelet előírásai az irányadók azzal, hogy külön jogszabály eltérő rendelkezéseket tartalmazhat.
Fogalommeghatározások
3. § E rendelet alkalmazásában
a) veszélyes anyag: valamennyi a Kbtv. alapján veszélyesként osztályozott anyag;
b) veszélyes készítmény: egy vagy több veszélyes anyagot tartalmazó keverék vagy oldat, amely az osztályozás során veszélyes besorolást kap;
c) expozíció: a munkahelyen jelen lévő veszélyes anyagok hatásának való kitettség, amely a munkavállalót (az adott munkakörnyezeti tényező ellen védelmet nyújtó egyéni védőfelszerelés nélkül) éri; mennyiségi meghatározására a munkahely légterében lévő ún. expozíciós koncentráció vagy az expozíciós terhelés (szervezetbe időegység alatt jutó vegyi anyag dózis) és az expozíciós idő szorzata szolgál;
d) expozíció becslés: azon tevékenység, mely magában foglalja az expozíció mérését, illetőleg mérés hiányában a feltételezhetően „megszökött” anyag becsült tömegének munkatérben valószínűsíthető hígulásából adódó légtér-koncentráció becslését;
e) expozíciós idő: a munkavállaló által a vegyi anyaggal szennyezett munkatérben eltöltött napi, heti és éves időtartam órákban, napokban, hetekben kifejezve;
f) munkakörnyezeti monitorozás: a munkahely légterében jelen lévő veszélyes anyagok koncentrációjának meghatározott időközönkénti, illetve folyamatos mérése és regisztrálása;
g) veszély: egy lehetséges sérülés vagy egészségkárosodás forrása;
h) kockázat: a veszély megvalósulásának a valószínűsége;
i) aszfixiát (fulladást) okozó anyagok: egyszerű fojtó- vagy inert gázok, pl. acetilén, argon, etán, etilén, hélium, hidrogén, metán, neon, propán, propilén, amelyek meghatározott koncentrációt elérve a légtérből az oxigént kiszorítják és az oxigén aránya a normális atmoszférás nyomáson 18% (V/V) alá csökken, aminek következtében elégtelen oxigénellátás tünetei lépnek fel;
j) por (szálló por): a munkahelyi levegőben lebegő por;
k) rostszerkezetű por: olyan részecskékből álló por, amelyeknek hossza nagyobb mint 5 µm, míg a leghosszabb átmérőre merőleges legszélesebb átmérője kisebb mint 3 µm, a szálhossz és a szálátmérő aránya nagyobb, mint 3:1;
l) szemcsés szerkezetű por: olyan részecskékből álló por, amelyek leghosszabb átmérőjének és az arra merőleges legszélesebb átmérőjének aránya 3:1 vagy kisebb;
m) expozíció-hatás összefüggés elemzése: a toxikológia szabályai alapján elvégzett, a determinisztikus dózishatás esetében a hatástalan küszöb- és letális koncentráció-, a sztochasztikus hatású anyagok esetében a 10 mikrorizikó kockázatot jelentő szint meghatározása;
n) kockázatértékelés: az expozíció okozta hatás összehasonlítása a méréssel vagy becsléssel nyert expozíció - determinisztikus anyagok esetében - küszöb koncentrációjával, illetve sztochasztikus anyagok esetében a 10 mikrorizikót jelentő ún. eltűrhető kockázati szinttel;
o) totális por vagy belélegezhető por: a munkalégtérben lebegő (szálló) pornak az a része, amely képes a légzőrendszerbe jutni és annak supra-(extra-) vagy intrathoracalis részébe kiülepedni; jellemzője a szállópor munkalégtéri koncentrációja mg/m3-ben;
p) egészségkárosító kockázat: a munkahelyi légtérben lévő szennyező anyag koncentrációja meghaladja a határértéket vagy határérték hiányában a munkáltató által a biztonsági adatlapok valamennyi adatának figyelembevételével végzett kockázatbecslés a kockázat mértékét csökkentendőnek jelzi. Határérték hiányában az eltűrhető szennyezettségi szintnek - az anyag egyéb veszélyeinek figyelembevételével - a NOAEL egyötödét, illetve ennek hiányában a NOEL egytizedét kell tekinteni;
q) NOAEL: nem észlelhető kedvezőtlen hatás szintje (No Observed Adverse Effect Level);
r) NOEL: nem észlelt hatásszint (No Observed Effect Level).
Munkahelyi levegő és biológiai határértékek
4. § (1) A veszélyes anyagok munkahelyi levegőben megengedett átlagos koncentráció és csúcskoncentráció határértékeit, illetve maximális koncentrációk értékeit az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) Azon veszélyes anyagokat és készítményeket, amelyek biológiai monitorozása kötelező, ezek biológiai expozíciós mutatóit és a biológiai expozíciós mutatókra vonatkozó megengedhető határértékeket a 2. számú melléklet tartalmazza.
Veszélyes anyagok meghatározása és a kockázat becslése
5. § (1) A munkáltató köteles a veszélyes anyagok munka közbeni alkalmazásából eredő kockázatokat felkutatni, megbecsülni és értékelni az Mvt. 54. § (2) bekezdésével összhangban. A kockázatbecslést az alábbiak figyelembevételével kell elvégezni
a) veszély azonosítása,
b) az expozíció-hatás (koncentráció/dózishatás) összefüggés elemzése,
c) az expozíció becslése,
d) a kockázat értékelése: minőségi, illetve mennyiségi jellemzése.
(2) A munkáltatónak a kockázatbecsléshez szükséges kiegészítő információkat be kell szereznie a gyártótól (importálótól), a forgalmazótól, illetőleg a beszállítótól (a továbbiakban együtt: beszállító). A kockázat értékelésénél figyelembe kell venni az 1. és 2. számú mellékletekben meghatározott határértékeket, valamint a már elvégzett egészségügyi vizsgálatok adatait is.
(3) A munkáltató a kockázatbecslés alapján a Kbtv. 19. §-ával összhangban, a 6-7. §-okban foglaltak alapján megelőző intézkedéseket foganatosít. A kockázatbecslést dokumentálni kell. A kockázatbecslést újra el kell végezni, ha a munkahelyen, illetve a tevékenység végzésében olyan jelentős változások történtek, amelyek a korábbi becslést elavulttá teszik vagy foglalkozás-egészségügyi vizsgálatok teszik azt indokolttá.
(4) Amennyiben előre látható, hogy a munkavégzés jelentős többletexpozícióval jár, minden szükséges intézkedést meg kell tenni ennek elkerülésére és ezt a kockázat becslésénél figyelembe kell venni.
(5) Amennyiben a munkavégzés több azonos szervre, szervrendszerre ható, illetőleg több karcinogén, mutagén, reprodukciót károsító veszélyes anyag expozíciójával jár, az expozíciót az 1. számú melléklet 2.2. pontjában foglaltak szerint kell meghatározni.
(6) Korábbiakban nem alkalmazott veszélyes vegyi anyaggal tevékenység csak akkor kezdhető meg, ha a kockázat becslése megtörtént, és a kockázat kezelésére (elkerülésére vagy eltűrhető szintűre csökkentésére) a megfelelő intézkedéseket meghatározták, dokumentálták, illetve bevezették.
Általános alapelvek a veszélyes anyaggal kapcsolatos kockázatok becslésére és kezelésére
6. § (1) A munkáltató, a veszélyes anyaggal tevékenységet végző munkavállaló egészségének és testi épségének megóvása érdekében, köteles a szükséges megelőző intézkedéseket - az Mvt. 54. §-ának (2) bekezdésére tekintettel - végrehajtani.
(2) A munkáltató köteles
a) a munkahelyen előforduló veszélyes anyagok által okozott kockázatokat megszüntetni,
b) amennyiben ez nem lehetséges, a kockázatokat az egészséget nem károsító vagy eltűrhető szintre csökkenteni
ba) a munkafolyamatok megtervezésével és megszervezésével,
bb) a vegyi anyagok expozíciója elleni, megfelelő védőeszközök biztosításával,
bc) műszaki intézkedésekkel,
bd) a megfelelő karbantartási feladatok elvégzésével,
be) a veszélyes anyagok expozíciójának kitett munkavállalók számának minimumra csökkentésével,
bf) az expozíció intenzitásának és időtartamának a lehető legkisebb mértékűre történő csökkentésével,
bg) megfelelő higiénés feltételek biztosításával, beleértve a dohányzás, étkezés, italfogyasztás, kozmetikai szerek használata, élelmiszer-tárolás megtiltását azokon a munkahelyeken, ahol a munkaterületet veszélyes anyagok szennyezhetik vagy a munkavállaló veszélyes anyagokkal kerülhet érintkezésbe,
bh) a munkahelyen jelen lévő vegyi anyagok mennyiségének a munka jellegének megfelelő minimálisra történő csökkentésével,
bi) megfelelő munkafolyamatok meghatározásával, beleértve a veszélyes anyagok és ezeket tartalmazó hulladékok biztonságos kezelését, tárolását és szállítását.
(3) Ha az 5. § alapján végzett becslés a munkavállalók egészségét és biztonságát veszélyeztető kockázatokat tárt fel, a 7-8. és 13. §-okban leírt különleges megelőző, védő és ellenőrző intézkedéseket kell alkalmazni.
 (4) Ha az 5. § alapján végzett kockázatbecslés eredménye azt mutatja, hogy a munkahelyen alkalmazott vegyi anyagok mennyisége miatt a munkavállalók egészségét és biztonságát fenyegető veszély elhanyagolható mértékű, továbbá a meghozott intézkedések összhangban állnak az (1)-(2) bekezdésekben foglaltakkal, a 7-8. §-okban meghatározott intézkedéseket nem kell alkalmazni.
Különleges megelőző és védő intézkedések
7. § (1) A munkáltató gondoskodik a munkahelyen a munkavállalók egészségét és biztonságát veszélyeztető veszélyes anyagok által előidézett kockázatok megszüntetéséről vagy minimumra történő csökkentéséről.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel a munkáltatónak a munkavállaló egészségét és biztonságát nem veszélyes anyag vagy kevésbé veszélyeztető veszélyes anyag alkalmazásával kell biztosítania. Amennyiben a veszélyes anyag nem veszélyes vagy kevésbé veszélyeztető anyaggal történő helyettesítése kizárt, a munkáltató az 5. §-ban foglaltak szerint gondoskodik a kockázatbecslés elvégzéséről és ezt dokumentálja.
(3) Ha a tevékenység természete nem teszi lehetővé a kockázat (2) bekezdés szerinti helyettesítéssel történő kiküszöbölését vagy csökkentését, a munkáltató a kockázatok lehető legkisebbre történő csökkentéséről megelőző, valamint az egészséget és biztonságot védő intézkedések bevezetésével gondoskodik. A megelőző és védő intézkedések - fontossági sorrendben - a következők:
a) megfelelő munka-, szabályozási és vezérlési folyamatok megtervezése,
b) megfelelő munkaeszköz alkalmazása,
c) kevésbé veszélyes anyagok alkalmazása,
d) kollektív műszaki és egyéni védelem alkalmazása a kockázat keletkezési helyén,
e) munkaszervezési intézkedések,
f) egyéni védőeszközök alkalmazása, amennyiben az expozíció egyéb módon nem előzhető meg.
(4) A munkáltató gondoskodik arról, hogy
a) a munkavállalót olyan környezetben ne foglalkoztassa, ahol a munkahelyi levegőben a veszélyes anyag koncentrációja meghaladja az 1. számú melléklet 1-3. pontjaiban meghatározott határértéket,
b) a munkavállalót munkavégzés közben hormon-, hormonhatású anyag, antibiotikum expozíciója ne érje, illetőleg aszfixiát okozó anyagnak az oxigén kiszorítását okozó koncentrációja ne alakulhasson ki,
c) a külön jogszabály szerinti Biztonsági Adatlappal azonosítható anyagfajtákra vonatkozó nyilvántartást vezessenek a munkahelyeken alkalmazott veszélyes anyagokról. Ezt a nyilvántartást a munkavállaló és képviselői számára hozzáférhetővé kell tenni,
d) a munkavállaló munkahelyi expozíciójára vonatkozó nyilvántartott adatokat a munkaviszony megszűnését követő 10 évig, rákkeltő hatású anyagok esetében 40 évig megőrizzék, valamint ezekhez a munkavállaló, valamint képviselőik hozzáférhessenek. A munkáltató megszűnése esetén a dokumentumokat az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) városi (fővárosi kerületi) intézetének kell átadni.
(5) A veszélyes anyagokkal szennyezett munkatérben foglalkoztatott munkavállalókra az 1. számú mellékletben meghatározott határértékek 8 órás referenciaidőre vonatkoznak. Amennyiben az expozícióban töltött munkavégzés időtartama rövidebb, mint a referenciaidő, a légtérszennyezettség mértéke akkor sem haladhatja meg az ÁK értéket.
(6) A munkáltató köteles a határértékkel nem szabályozott veszélyes anyag esetében a tudományos, technikai színvonal szerint elvárható legkisebb szintre csökkenteni az expozíció mértékét, amely szinten a tudomány mindenkori állása szerint a veszélyes anyagnak nincs egészségkárosító hatása.
(7) A munkáltatónak az exponált munkavállalók expozíciójának tényét és mérés esetén a mérési adatokat, a mérés időpontját, illetőleg ezek mellékleteként a mérési jegyzőkönyveket, dokumentumokat rögzíteni, illetve dokumentálni kell.
(8) Amennyiben a munkavállaló határértékkel szabályozott veszélyes anyag hatásának lehet kitéve, a munkáltató köteles - az expozíció mértékétől, az anyag(ok) veszélyességétől és a technológia stabilitásától függő gyakorisággal - a veszélyes anyagok koncentrációját meghatározni és azt folyamatosan ellenőrizni.
(9) Határérték-túllépés esetén a munkáltató megfelelő megelőző és védő intézkedéseket hoz a kialakult helyzet egészséget nem veszélyeztető és biztonságos megoldására, továbbá az eseményt írásban rögzíti és azt a (4) bekezdés d) pontja szerinti időtartamig megőrzi.
(10) Az 5-6. §-okban szereplő kockázatbecslés és a megelőzésre vonatkozó általános alapelvek alapján a munkáltató a vegyi anyagok fizikai-kémiai hatásaiból származó veszélyek ellen olyan műszaki, illetve szervezeti intézkedéseket hoz, amelyek megfelelnek a tevékenység természetének, beleértve a tárolást, kezelést és az összeférhetetlen vegyi anyagok szétválasztását. Ennek keretében - fontossági sorrendben - az alábbi intézkedéseket kell hozni:
a) megelőzni a tűz- és robbanásveszélyes anyagok koncentrációjának veszélyes szintre emelkedését vagy a kémiailag nem stabil anyagok veszélyes mennyiségének kialakulását,
b) amennyiben az a) pont szerinti megelőzés nem lehetséges, megakadályozni olyan források jelenlétét, amelyek elősegíthetik a tűz és robbanás keletkezését vagy azokat a kedvezőtlen körülményeket, amelyek a kémiailag nem stabil anyagok és keverékeik veszélyes fizikai hatásainak növekedéséhez vezetnek,
c) csökkenteni a tűz- és robbanásveszélyes anyagok égése során keletkező kémiailag nem stabil anyagok vagy keverékeik által okozott, a munkavállalók egészségére és biztonságára káros hatásokat, továbbá
d) gondoskodni a munkahely, a berendezések és a gépek kielégítő irányításáról, a robbanást elfojtó berendezésekről, illetve a robbanási nyomás csökkentéséről.
Baleset, üzemzavar és veszélyhelyzet leküzdése
8. § (1) A munkáltató a munkahelyen előforduló veszélyes anyagokkal kapcsolatos balesetek, üzemzavarok és veszélyhelyzetek kezelésére intézkedési tervet - a mentési tervet is beleértve - készít. Abban az esetben, ha jelen rendeletben előírtakkal összeegyeztethető módon ezen kötelezettségének más jogszabály alapján már eleget tett, úgy új terv készítésére nem kötelezett, azonban a terveknek a biztonsági gyakorlatok és az elsősegélynyújtás gyakorlására vonatkozó előírásokat is tartalmazni kell. A belső védelmi tervnek nem kell tartalmaznia a más jogszabályok által már meghatározott követelményeket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esemény előfordulásakor a munkáltató azonnal intézkedik a bekövetkező káros hatások csökkentése érdekében, és az érintett munkavállalót az intézkedéssel egyidejűleg tájékoztatja. Az érintett területen csak azon munkavállaló munkavégzése megengedett, akiknek a rendkívüli helyzet megszüntetése céljából végzett munkája elengedhetetlenül szükséges.
(3) A munkáltató köteles haladéktalanul tájékoztatni a munkavállalót az olyan előre nem látható eseményt vagy balesetet követően, amely a munkavállaló többletterhelésével, testi épsége sérelmével, egészsége fokozott veszélyeztetésével járhatott.
 (4) Az érintett területen dolgozó munkavállaló számára megfelelő egyéni védőeszközt, speciális biztonsági berendezést és felszerelést kell biztosítani, amelyet az mindaddig köteles használni, amíg a rendkívüli helyzet azt indokolttá teszi. Az érintett területen egyéni védelem nélküli személy nem tartózkodhat.
(5) Az Mvt. 42. §-ának c)-e) pontjaiban meghatározottakra is figyelemmel a munkáltató köteles intézkedni a megfelelő figyelmeztető és egyéb tájékoztató jelzések elhelyezéséről, amelyek a megnövekedett egészségkárosító és biztonságot veszélyeztető kockázatra hívják fel a figyelmet, illetve elősegítik a menekülést és a mentést.
(6) A munkáltató biztosítja, hogy a veszélyes anyagok jelenléte miatt hozott biztonsági intézkedésekről szóló információk hozzáférhetőek legyenek mindazok számára is, akiknek baleset vagy vészhelyzet esetén intézkedniük kell. Az információk különösen az alábbiakat tartalmazzák:
a) előzetes értesítést a munka közbeni veszély(ek)ről, a veszély(ek) meghatározását szolgáló, valamint a megelőző intézkedésekről és szabályokról,
b) bármely baleset vagy vészhelyzet esetén előforduló különleges veszélyforrásokat vagy azokat, amelyeknek előfordulása várható, továbbá
c) az (1) bekezdés szerinti szabályzatokat.
A munkavállaló tájékoztatása és oktatása
9. § (1) Az Mvt. 42. §-ának a) pontjában, 54. §-a (3) bekezdésének a) pontjában, valamint 55. §-ának (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel a munkáltató gondoskodik arról, hogy a munkavállaló és képviselői az általuk értett nyelven
a) a munkavégzéssel kapcsolatban rendelkezésre álló adatokhoz hozzájussanak, beleértve az adatokban bekövetkezett lényeges változásokat is,
b) a munkahelyen előforduló veszélyes anyagokra, az egészségre és a biztonságra ható kockázatokra, a határértékekre és egyéb előírásokra vonatkozó adatokat, továbbá a 11. §-ban foglalt kötelezettségeiket megismerjék,
c) megfelelő oktatást és tájékoztatást kapjanak a védőintézkedésekről és egyéb teendőkről, amelyek ismeretében képesek megfelelően védekezni és munkatársaikat is megvédhetik,
d) a forgalmazó által biztosított Biztonsági Adatlap tartalmát, továbbá a beszállítótól származó minden, a veszélyes anyaggal kapcsolatos és a munkavégzés szempontjából lényeges adatot megismerjék.
(2) A munkavállaló és képviselői számára
a) a munkáltató igény szerint biztosítja a részvételt a munkáltató vagy az illetékes hatóság által végzett - a veszélyes anyagok alkalmazásából eredő veszélyek meghatározására vonatkozó - vizsgálatban, illetőleg igényelhetik az eredményekről való tájékoztatást;
b) a foglalkozás-egészségügyi szolgáltatást nyújtó orvos tájékoztatást ad a munkakörülményekkel kapcsolatos valamennyi munka egészségügyi kérdésről.
10. § (1) Ha a veszélyes anyagot tároló tartály mérete vagy a csomagolás jellege következtében a tartalmának megfelelő címkézésre vagy megjelölésre nem alkalmas, akkor a munkavállaló által értett hatékony felismerhetőségi jelekről kell gondoskodni, pl. függő címke alkalmazásáról vagy kísérő dokumentumokról.
(2) Ha a munkahelyen előforduló veszélyes anyag tárolására és szállítására szolgáló tárolóedény és csővezeték nincs az előírásoknak megfelelően megjelölve, a munkáltató köteles biztosítani a tárolóedény és a csővezeték tartalmának, azok természetének és a hozzájuk kapcsolódó veszélyeknek a jelölését.
A munkavállaló kötelességei
11. § A munkavállaló
a) a tőle elvárható módon ügyel saját maga és a munkavégzés hatókörében tartózkodók biztonságára és egészségére, illetőleg a környezet védelmére,
b) a rendelkezésére bocsátott egyéni védőeszközöket és biztonsági berendezéseket megfelelően alkalmazza,
c) haladéktalanul közöl munkahelyi vezetőjével minden olyan körülményt, amely véleménye szerint egészségkárosító vagy baleseti veszéllyel járhat, és amelyet nem tud megszüntetni.
Egészségügyi ellenőrzés - orvosi alkalmassági vizsgálatok
12. § (1) A veszélyes anyag expozíciójának kitett munkavállaló orvosi alkalmasságának ellenőrzésére a külön jogszabály előírásait kell alkalmazni.
(2) Amennyiben az egészségügyi ellenőrzés eredményeként a munkavállalónál veszélyes anyaggal végzett munkából eredő expozíció következményeként a foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosa megbetegedést vagy egészségre káros hatást, illetve biológiai határérték-túllépést észlel, a munkáltató köteles
a) az 5. §-ban szereplő kockázatbecslést újra elvégezni,
b) a 6-7. §-okban előírt, a kockázat megszüntetésére, illetve csökkentésére hozott intézkedéseket felülvizsgálni,
c) figyelembe venni a foglalkozás-egészségügyi orvos, illetve az illetékes hatóság előírásait a kockázatok megszüntetésének vagy csökkentésének bevezetésére a 7. §-ban foglaltakkal összhangban,
d) figyelembe venni a foglalkozás-egészségügyi orvos véleményét a munkavállalók további foglalkoztathatóságát illetően,
e) kezdeményezni a többi munkavállaló egészségi állapotának soron kívüli vizsgálatát.
(3) A foglalkozás-egészségügyi szolgálat az alapszolgáltatás keretében
a) javaslatot tesz a felhasznált veszélyes anyagok toxikológiai tulajdonságai alapján a munkavállalók védelmét szolgáló egészségügyi intézkedésekről,
b) tanácsot ad, felkérésre segítséget nyújt a kockázatbecsléshez,
c) felhívja a munkavállaló figyelmét a munkaköri alkalmassági vizsgálatok során a dohányzás, alkoholfogyasztás és az üzemben alkalmazott veszélyes anyagok közötti kölcsönhatásokra, amelyek a munkavállaló egészségét fokozottan károsítják,
d) kiképzi a munkavállalókat a szaksegélyt megelőző elsősegély nyújtására. A képzésben való részvételt és az elsősegélynyújtás feltételeit a munkáltató biztosítja.
13. § (1) Az e rendeletben foglaltak betartását az ÁNTSZ - más hatóság jogszabályban meghatározott jogkörét nem érintve - ellenőrzi.
(2) Ezen ellenőrzési tevékenységet az ÁNTSZ a Honvédelmi Minisztérium felügyelete alá tartozó honvédelmi intézmények vonatkozásában annak szakhatóságával együttműködve látja el.
A fém-ólom és az ólom ionos vegyületeire vonatkozó különleges előírások
14. § A fém-ólom és az ólom ionos vegyületei expozíciójával veszélyeztetett munkavállaló egészségvédelmére vonatkozó különleges előírásokat a 3. számú melléklet tartalmazza. A mellékletben felsorolt intézkedések költsége nem terhelhető a munkavállalóra.
Záró rendelkezések
15. § (1) Ez a rendelet - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - 2001. január 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) a nemzeti szabványok kötelező alkalmazásáról szóló 58/1999. (XI. 26.) EüM rendelet mellékletéből az MSZ 21461-1 és MSZ 21461-2 szabványok,
b) az egészséget nem veszélyeztető munkavégzés és munkakörülmények általános egészségügyi követelményeiről szóló 25/1996. (VIII. 28.) NM rendelet 19. §-a, valamint melléklete,
c) az egyes egészségkárosító kockázatok között foglalkoztatott munkavállalók (napi, heti) expozíciós idejének korlátozásáról szóló 26/1996. (VIII. 28.) NM rendelet mellékletének 1. és 2. pontjai
hatályukat vesztik.
(3) A 7. § (8) bekezdése szerinti határérték ellenőrzésére (a munkateret szennyező anyagok mérésére) irányuló vizsgálatokat kizárólag
a) a Nemzeti Akkreditáló Testület által e területre és a mérendő vegyi anyagok meghatározására akkreditált laboratórium, vagy
b) a nemzetközi jártassági vizsgálatban írásban igazolt módon eredményesen résztvevő laboratórium, vagy
c) a b) pont szerinti laboratórium által szervezett nemzeti jártassági vizsgálatban írásban igazolt módon eredményesen résztvevő laboratórium
végezhet. Technológiához rendelt, a munkahelyi légtér szennyezőanyag-koncentrációját folyamatosan mérő, szelektív mérési elven alapuló, szelektív meghatározást biztosító, kalibrált, telepített műszerek (berendezések) vizsgálati eredményeit, mint kiegészítő mérési adatokat figyelembe lehet venni.
(4) Ez a rendelet szabályozási tárgykörében a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Bizottság 91/322/EGK irányelve (1991. május 29.) a munkájuk során vegyi, fizikai és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 80/1107/EGK irányelv végrehajtása céljából javasolt határértékek megállapításáról;
b) a Tanács 98/24/EK irányelve (1998. április 7.) a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről [tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében];
c) a Bizottság 2000/39/EK irányelve (2000. június 8.) a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló 98/24/EK tanácsi irányelv végrehajtásával kapcsolatban a javasolt foglalkozási expozíciós határértékek első listájának létrehozásáról;
d) a Bizottság 2006/15/EK irányelve (2006. február 7.) a 98/24/EK tanácsi irányelv végrehajtásához a javasolt foglalkozási expozíciós határértékek második listájának létrehozásáról és a 91/322/EGK, valamint a 2000/39/EK irányelv módosításáról.
1. számú melléklet a 25/2000. (IX. 30.) EüM-SzCsM együttes rendelethez
1.1. Veszélyes anyagok munkahelyi levegőben megengedett ÁK- és CK-értékei, illetőleg eltűrhető MK, valamint jellemző tulajdonságai:
a) megengedett átlagos koncentráció: a légszennyező anyagnak a munkahely levegőjében egy műszakra megengedett átlag koncentrációja, amely a dolgozó egészségére általában nem fejt ki káros hatást, jelölése: ÁK,
b) megengedett csúcskoncentráció (rövid ideig megengedhető legnagyobb levegőszennyezettség): a légszennyező anyagnak egy műszakon belül az 1-3. pontokban foglaltak szerint megengedett, az ÁK értéket meghaladó legnagyobb koncentrációja (az ÁK- és CK-értékre vonatkozó követelményeknek egyidejűleg kell teljesülniük), jelölése: CK,
c) maximális koncentráció: a műszak során eltűrt legmagasabb koncentráció, jelölése: MK, a maximális koncentrációban végzett munka esetében a dolgozó teljes munkaképes élete során (18-62 évig) a potenciális halálos kimenetelű egészségkárosító kockázat (rosszindulatú daganatos megbetegedés kockázata) < 1:105/év (10 mikrorizikó/év).
 Sor-
szám	 Megnevezés	 Képlet	 CAS-szám	 AK-érték 
mg/m3	 CK-érték 
mg/m3	 MK-érték 
mg/m3	 Jellemző 
tulajdonság/hivatkozás	
 1.	 ACETALDEHID	 CH3CHO	 75-07-0	 25	 25	 	 i	 VI.	
 	 acetilén-diklorid, lásd: 1,2-diklóretilén	 	 	 	 	 	 	 	
 2.	 ACETOFENON	 CH3COC6H5	 98-86-2	 50	 	 	 i	 	
 3.	 ACETON	 CH3COCH3	 67-64-1	 1210	 2420*	 	 i	 EU3	
 4.	 ACETON-CIÁNHIDRIN	 (CH3)2C(OH)CN	 75-86-5	 16,7	 16,7	 	 	 	
 5.	 ACETONITRIL	 CH3CN	 75-05-8	 70	 	 	 b, i	 EU2	
 	 akril-aldehid, lásd: akrolein	 	 	 	 	 	 	 	
 	 akrilsav-metilészter, lásd: metil-akrilát	 	 	 	 	 	 	 	
 6.	 AKROLEIN	 CH2=CHCHO	 107-02-8	 0,23	 0,23	 	 m	 I.	
 7.	 AKRILAMID	 CH2=CHCONH2	 79-06-1	 	 	 0,03	 k	 	
 8.	 AKRILNITRIL	 CH2=CHCN	 107-13-1	 	 	 4,3	 k	 	
 9.	 ALDRIN	 C12H8Cl6	 309-00-2	 	 	 	 	 POP	
 10.	 ALLIL-ALKOHOL	 CH2=CHCH2OH	 107-18-6	 4,8	 12,1	 	 b, i	 II.1. EU3	
 11.	 ALLIL-KLORID	 CH2=CHCH2Cl	 107-05-1	 3	 3	 	 i	 I.	
 12.	 ALUMÍNIUM, FÉM	 Al	 7429-90-5	 6 resp	 	 	 	 	
 13.	 ALUMÍNIUM-OXID	 Al2O3	 1344-28-1	 6 resp	 	 	 	 	
 	 aminobenzol, lásd: anilin	 	 	 	 	 	 	 	
 14.	 4-AMINOBIFENIL***	 C6H5C6H4NH2	 92-67-1	 	 	 10	 k	 	
 15.	 2-AMINOETANOL	 NH2(CH2)2OH	 141-43-5	 2,5	 7,6	 	 b	 EU2	
 16.	 AMMÓNIA	 NH3	 7664-41-7	 14	 36	 	 m	 I. EU3	
 17.	 ANILIN	 C6H5NH2	 62-53-3	 8	 32	 	 b	 II.2.	
 18.	 o-ANIZIDIN	 CH3OC6H4NH2	 90-04-0	 	 	 0,5	 k	 	
 19.	 ANTIMON ÉS SZERVETLEN VEGYÜLETEI 
(Sb-ra számítva)	 Sb	 7440-36-0	 0,5	 2	 	 i	 III.	
 20.	 ANTIMON-HIDROGÉN	 SbH3	 7803-52-3	 0,5	 2	 	 	 II.2.	
 21.	 ANTIMON-TRIOXID	 Sb2O3	 1309-64-4	 0,1	 0,4	 	 	 	
 	 arzén-hidrogén, lásd: arzin	 	 	 	 	 	 	 	
 22.	 ARZÉN (FÉM) ÉS SZERVETLEN VEGYÜLETEI***	 As	 7440-38-2	 	 	 0,01	 k, b, i	 BEM	
 23.	 ARZÉN-PENTOXID	 As2O5	 1303-28-2	 	 	 0,03	 k	 BEM	
 24.	 ARZÉN-TRIOXID (lásd: DIARZÉN-TRIOXID)	 	 	 	 	 	 	 	
 25.	 ARZIN	 AsH3	 7784-42-1	 0,2	 0,8	 	 b	 II.2.	
 26.	 AZIRIDIN	 (CH2)2NH	 151-56-4	 	 	 0,9	 k	 	
 27.	 Azbeszt*** lásd: 1.2.2.	 	 	 	 	 	 	 	
 28.	 BÁRIUM OLDHATÓ VEGYÜLETEI 
(Ba-ra számítva)	 	 	 0,5	 	 	 i	 II.1 EU2	
 29.	 BENZALDEHID	 C6H5CHO	 100-52-7	 5	 10	 	 	 	
 30.	 BENZIDIN***	 (C6H4)2(NH2)2	 92-87-5	 	 	 0,008	 k	 	
 31.	 BENZIL-KLORID	 C6H5CH2Cl	 100-44-7	 0,5	 0,5	 	 b, i, m	 	
 32.	 BENZOIL-KLORID	 C6H5COCl	 98-88-4	 2,8	 	 	 i	 	
 33.	 BENZOL***	 C6H6	 71-43-2	 	 	 3	 k, b, i	 BEM	
 34.	 BENZ(a)PIRÉN	 C20H12	 50-32-8	 	 	 0,002	 k	 	
 35.	 BENZOIL-PEROXID	 (C6H5CO)2O2	 94-36-0	 5	 5	 	 b, i, sz	 I.	
 	 benzoil-szuperoxid, lásd: benzoil-peroxid	 	 	 	 	 	 	 	
 	 bifenil, lásd: difenil	 	 	 	 	 	 	 	
 36.	 BERILLIUM ÉS VEGYÜLETEI (Be-ra számítva)	 Be	 7440-41-7	 	 	 0,002	 k	 	
 37.	 BISZ (KLÓRMETIL-ÉTER)	 ClCH2OCH2Cl	 542-88-l	 	 	 0,0047	 k	 	
 38.	 BRÓM	 Br2	 7726-95-6	 0,7	 	 	 b, m	 I. EU2	
 39.	 BROMIDOK	 Br	 	 0,7	 0,7	 	 	 EU1	
 	 butanol, lásd: butil-alkohol	 	 	 	 	 	 	 	
 	 2-butanon, lásd: metil-etil-keton	 	 	 	 	 	 	 	
 40.	 1,3-BUTADIÉN	 CH2=CHCH=CH2	 106-99-0	 	 	 1	 k, i	 	
 41.	 n-BUTÁN	 CH3(CH2)2CH3	 106-97-8	 2350	 9400	 	 	 IV.	
 42.	 n-BUTIL-ACETÁT	 CH3COOC4H9	 123-86-4	 950	 950	 	 i, sz	 I.	
 43.	 n-BUTIL-AKRILÁT	 CH2=CHCOOC4H9	 141-32-2	 11	 53	 	 i	 I. EU3	
 44.	 n-BUTIL-ALKOHOL	 CH3(CH2)3OH	 71-36-3	 45	 90	 	 b, i	 	
 	 butil-celloszolv, lásd: 2-butoxietanol	 	 	 	 	 	 	 	
 	 butil-glikol, lásd: 2-butoxietanol	 	 	 	 	 	 	 	
 45.	 2-BUTOXIETANOL	 C4H9OCH2CH2OH	 111-76-2	 98	 246	 	 b, i	 II.1. EU3	
 	 carbaryl, lásd: karbaril	 	 	 	 	 	 	 	
 	 celloszolv, lásd: etilén-glikol-monoetil-éter	 	 	 	 	 	 	 	
 	 celloszolv-acetát, lásd: etilén-glikol-monoetil-éter-
acetát	 	 	 	 	 	 	 	
 46.	 2-(2-BUTOXIETOXI)ETANOL	 CH3(CH2)3O(CH2)2O(CH2)2OH	 112-34-5	 67,5	 101,2	 	 	 EU2	
 47.	 2-BUTOXIETIL-ACETÁT	 CH3(CH2)3O(CH2)2COOCH3	 112-07-2	 133	 333	 	 b	 EU3	
 48.	 CIÁNAMID	 NCNH2	 420-04-2	 1	 	 	 b	 EU2	
 49.	 CIÁN-HIDROGÉN	 HCN	 74-90-8	 11	 44	 	 b, i	 II.1.	
 50.	 CIÁNSÓK (cianidok) (CN-re számítva)	 CN	 	 5	 20	 	 b, i	 II.1.	
 51.	 CIKLOHEXÁN	 C6H12	 110-82-7	 700	 	 	 	 II.1. EU2	
 52.	 CIKLOHEXANOL	 C6H11OH	 108-93-0	 200	 800	 	 b, i, sz	 II.1.	
 53.	 CIKLOHEXANON	 C6H10O	 108-94-1	 40,8	 81,6	 	 b, i	 II.1. EU3	
 54.	 CIKLOHEXIL-AMIN	 C6H11NH2	 108-91-8	 40	 40	 	 m	 V.	
 55.	 1,3-CIKLOPENTADIÉN	 C5H6	 542-92-7	 200	 	 	 i	 	
 56.	 CINK-OXID	 ZnO	 1314-13-2	 5 resp	 20 resp	 	 i	 III.	
 57.	 CINK-KROMÁTOK köztük kálium-cink-kromát [Cr(VI)-ra számítva]	 	 	 	 	 0,01	 k	 	
 58.	 CIRKÓNIUM VEGYÜLETEI (Zr-ra számítva)	 	 	 5	 20	 	 	 III.	
 59.	 DDT	 C14H9C15	 50-29-3	 1 resp	 1 resp	 	 b	 VI. PIC	
 60.	 DEKABORÁN	 B10H14	 17702-41-9	 0,3	 0,3	 	 b, i	 I.	
 	 4,4’-diaminobifenil, lásd: benzidin	 	 	 	 	 	 	 	
 61.	 4,4’-DIAMINODIFENILMETÁN	 C13H14N2	 101-77-9	 	 	 0,81	 k	 	
 62.	 DIAZINON	 C12H21N2O3PS	 333-41-5	 0,1 	 0,4 	 	 b	 III.	
 63.	 DIARZÉN-TRIOXID	 As2O3	 1327-53-3	 	 	 0,1	 k	 BEM	
 64.	 DIAZOMETÁN	 CH2N2	 334-88-3	 	 	 0,01	 k	 	
 65.	 DIBENZO-p-DIOXIN 2,3,7,8-TETRAKLÓR	 C12H4Cl4O2	 1746-01-6	 	 	 	 	 POP	
 66.	 DIBENZO-DIOXIN ÉS -FURÁN, POLIBRÓMOZOTT	 	 	 	 	 	 	 POP	
 67.	 1,2-DIBRÓMETÁN	 C2H4Br2	 106-93-4	 	 	 0,8	 k, b, m	 PIC	
 68.	 1,2-DIBRÓM-3-KLÓRPROPÁN	 C3H5Br2Cl	 96-12-8	 	 	 0,01	 k	 	
 69.	 DIELDRIN	 C12H8Cl6O	 60-57-1	 0,25 resp	 1 resp	 	 	 POP, PIC	
 70.	 DIETIL-AMIN	 NH(C2H5)2	 109-89-7	 15	 30	 	 b, m	 V. EU2	
 	 dietilénoximid, lásd: morfolin	 	 	 	 	 	 	 	
 71.	 DIETILÉN-TRIAMIN	 NH(CH2CH2NH2)2	 111-40-0	 4	 4	 	 b, m, sz	 	
 72.	 DIETIL-ÉTER	 (CH3CH2)2O	 60-29-7	 308	 616	 	 b, i, sz	 II.1. EU3	
 73.	 DIETIL-SZULFÁT	 (C2H5O)2SO2	 64-67-5	 	 	 0,2	 k	 	
 74.	 DIFENIL	 (C6H5)2	 92-52-4	 1	 	 	 b, i, sz	 	
 	 difenilmetán-4,4’-diizocianát (MDI), lásd: diizocianátok	 	 	 	 	 	 	 	
 75.	 DIFOSZFOR-PENTASZULFID	 P2S5	 1314-80-3	 1	 	 	 	 EU2	
 76.	 DIFOSZFOR-PENTOXID	 P20O5	 1314-56-3	 1	 	 	 m	 II.1. EU2	
 77.	 DI(2-ETILHEXIL)-FTALÁT	 C6H4(COO)2(C8H17)2	 117-81-7	 10	 40	 	 b	 III.	
 78.	 DIHIDROGÉN-SZELENID	 H2Se	 7783-07-5	 0,07	 0,17	 	 	 I. EU3	
 79.	 DIIZOCIANÁTOK	 	 	 	 	 	 	 	
 	 difenilmetán-4,4’-diizocianát (MDI)	 CH2(C6H4NCO)2	 101-68-8	 0,05	 0,05	 	 i, sz	 I.	
 	 hexametilén-diizocianát (HDI)	 (CH2)6(NCO)2	 822-06-0	 0,035	 0,035	 	 i, sz	 I.	
 	 naftilén-diizocianát (NDI)	 C10H6(NCO)2	 3173-72-6	 0,09	 0,09	 	 i, sz	 I.	
 80.	 DIKÉN-DIKLORID	 S2Cl2	 10025-67-9	 6	 24	 	 m	 I.	
 81.	 3,3’-DIKLÓRBENZIDIN	 C12H10N2Cl2	 91-94-1	 	 	 0,03	 k	 	
 82.	 1,2-DIKLÓRBENZOL	 C6H4Cl2	 95-50-1	 122	 306	 	 b, i	 II. 1. EU3	
 83.	 1,3-DIKLÓRBENZOL	 C6H4Cl2	 541-73-1	 20	 80	 	 	 	
 84.	 1,4-DIKLÓRBENZOL	 C6H4Cl2	 106-46-7	 122	 306	 	 	 EU3	
 	 diklórdifluormetán F12, lásd: freonok 
p,p-diklórdifeniltriklóretán, lásd: DDT	 	 	 	 	 	 	 	
 85.	 1,1-DIKLÓRETÁN	 Cl2CH2CH2	 75-34-3	 412	 824*	 	 b	 EU3	
 86.	 1,2-DIKLÓRETÁN	 ClCH2CH2Cl	 107-06-2	 	 	 10	 k, i	 	
 87.	 1,1-DIKLÓRETILÉN***	 Cl2HC=CH	 75-35-4	 8	 32	 	 	 	
 88.	 1,2-DIKLÓRETILÉN	 ClHC=CHCl	 540-59-0	 790	 3160	 	 i	 II.1.	
 89.	 2,4-DIKLÓRFENOXIECETSAV	 Cl2C6H3OCH2COOH	 94-75-7	 1	 4	 	 b, i	 II.2.	
 	 diklórfluormetán F21, lásd: freonok	 	 	 	 	 	 	 	
 90.	 DIKLÓRFOSZ (DDVP)	 C4H7Cl2O4P	 62-73-7	 0,9	 3,6	 	 b	 III.	
 91.	 DIKLÓRMETÁN	 CH2Cl2	 75-09-2	 10	 10	 	 i	 VI.	
 	 diklórtetrafluoretán F114, lásd: freonok	 	 	 	 	 	 	 	
 92.	 1,2-DIKLÓRPROPÁN	 ClCH2CH(Cl)CH3	 78-87-5	 50	 50	 	 	 VI.	
 93.	 N,N-DIMETILACETAMID	 CH3CON(CH3)2	 127-19-5	 36	 72	 	 b, i	 II.1. EU3	
 94.	 DIMETIL-AMIN	 (CH3)2NH	 124-40-3	 3,8	 9,4	 	 b, m, sz	 V. EU3	
 	 dimetilanilin, lásd: xilidin	 	 	 	 	 	 	 	
 95.	 N,N-DIMETILANILIN	 C6H5N(CH3)2	 121-69-7	 25	 100	 	 b, i, sz	 II.1.	
 96.	 DIMETIL-ÉTER	 (CH3)2O	 115-10-6	 1920	 7680*	 	 	 EU3	
 97.	 N,N-DIMETILFORMAMID	 HCON(CH3)2	 68-12-2	 30	 120	 	 b, i	 II.1. BEM	
 	 dimetil-keton, lásd: aceton	 	 	 	 	 	 	 	
 98.	 1,2-DIMETILHIDRAZIN	 CH3NHNHCH3	 540-73-8	 	 	 1,2	 k	 	
 99.	 N,N-DIMETILHIDRAZIN	 (CH3)2NNH2	 57-14-7	 	 	 1,2	 k	 	
 100.	 DIMETIL-SZULFÁT	 C2H6O4S	 77-78-1	 	 	 0,1	 k, b, m	 	
 101.	 DINIKKEL-TRIOXID	 Ni2O3	 1314-06-3	 	 	 0,1	 k	 	
 102.	 DINITRO-o-KREZOL	 CH3C6H2(NO2)2OH	 534-52-1	 0,2	 0,8	 	 b, i, sz	 II.1.	
 103.	 DINITRO-BENZOL minden izomer	 C6H4(NO2)2	 	 1	 2	 	 b	 	
 104.	 DINITROGÉN-OXID	 N2O	 10024-97-2	 180	 720	 	 	 	
 105.	 DINOSZEB ÉS SÓI	 C10H12N2O5	 88-85-7	 	 	 	 	 PIC	
 106.	 1,4-DIOXÁN	 O(CH2CH2)2O	 123-91-1	 10	 10	 	 b, i	 VI.	
 	 m-dioxibenzol, lásd: rezorcin	 	 	 	 	 	 	 	
 107.	 1,3-DIOXOLÁN	 C3H6O2	 646-06-0	 10	 10	 	 	 VI.	
 108.	 DIVANÁDIUM-PENTOXID (V-ra számítva)	 V2O5	 1314-62-1	 0,05 resp	 0,2 resp	 	 i, sz	 II.2.	
 109.	 ECETSAV	 CH3COOH	 64-19-7	 25	 25	 	 m	 I. EU1	
 110.	 ECETSAV-ANHIDRID	 (CH3CO)2O	 108-24-7	 20	 20	 	 m	 I.	
 	 etántiol, lásd: etilmerkaptán	 	 	 	 	 	 	 	
 	 epiklórhidrin, lásd: 1-klór-2,3-epoxipropán	 	 	 	 	 	 	 	
 111.	 ENDRIN	 C12H8Cl6O	 72-20-8	 	 	 	 b	 POP	
 112.	 ETIL-ACETÁT	 CH3COOC2H5	 141-78-6	 1400	 1400	 	 i, sz	 I.	
 113.	 ETIL-AKRILÁT	 CH2=CHCOOC2H5	 140-88-5	 10	 10	 	 b, i, sz	 I.	
 114.	 ETIL-ALKOHOL	 CH3CH2OH	 64-17-5	 1900	 7600	 	 	 IV.	
 115.	 ETIL-AMIN	 CH3CH2NH2	 75-04-7	 9,4	 9,4*	 	 i	 V. EU3	
 116.	 ETIL-BENZOL	 C6H5CH2CH3	 100-41-4	 442	 884	 	 b, i	 I. BEM EU3	
 	 etilén-alkohol, lásd: etilén-glikol	 	 	 	 	 	 	 	
 117.	 ETIL-BROMID	 CH3CH2Br	 74-96-4	 50	 50	 	 	 VI.	
 118.	 ETILÉN-GLIKOL	 HOCH2CH2OH	 107-21-1	 52	 104	 	 b, i	 I. EU3	
 	 etilén-glikol-monobutil-éter, lásd: 2-butoxietanol	 	 	 	 	 	 	 	
 119.	 ETILÉN-GLIKOL-MONOETIL-ÉTER	 C2H5O(CH2)2OH	 110-80-5	 19	 76	 	 b, i	 II.1.	
 120.	 ETILÉN-GLIKOL-MONOETIL-ÉTER-ACETÁT	 C2H5O(CH2)2COOCH3	 111-15-9	 27	 108	 	 b, i	 II.1.	
 121.	 ETILÉN-GLIKOL-MONOMETIL-ÉTER	 CH3O(CH2)2OH	 109-86-4	 15	 60	 	 b, i	 II.1.	
 122.	 ETILÉN-GLIKOL-MONOMETIL-ÉTER- ACETÁT	 CH3O(CH2)2COOCH3	 110-49-6	 25	 100	 	 b, i	 II.1.	
 	 etil-glikol, lásd: etilén-glikol-monoetil-éter	 	 	 	 	 	 	 	
 	 etil-glikol-acetát, lásd: etilén-glikol-monoetil-éter-
acetát	 	 	 	 	 	 	 	
 	 etil-hidroszulfid, lásd: etil-merkaptán	 	 	 	 	 	 	 	
 	 etilén-imin, lásd: aziridin	 	 	 	 	 	 	 	
 	 etilén-bromid, lásd: vinil-bromid	 	 	 	 	 	 	 	
 	 etilén-klorid, lásd: vinil-klorid	 	 	 	 	 	 	 	
 123.	 ETILÉN-OXID	 C2H4O	 75-21-8	 	 	 1,8	 k, i, sz	 	
 124.	 ETIL-KLORID	 C2H5Cl	 75-00-3	 268	 	 	 	 EU2	
 125.	 ETIL-MERKAPTÁN	 CH3CH2SH	 75-08-1	 1	 1	 	 i	 V.	
 	 etil-szulfhidrát, lásd: etil-merkaptán etil-tioalkohol, lásd: etil-merkaptán 2-etoxietanol, lásd: etilén-glikol-
monoetil-éter	 	 	 	 	 	 	 	
 	 fenilbenzol, lásd: difenil	 	 	 	 	 	 	 	
 	 Fapor, lásd: 1.2.1.	 	 	 	 	 	 	 	
 126.	 EZÜST, fém	 Ag	 7440-22-4	 0,1	 0,4*	 	 	 EU3	
 127.	 EZÜST OLDHATÓ VEGYÜLETEI (Ag-re számítva)	 	 	 0,01	 	 	 	 EU2	
 128.	 2-FENIL-PROPÉN	 C6H5C(CH3)=CH2	 98-83-9	 246	 492	 	 	 EU3	
 129.	 FENOL	 C6H5OH	 108-95-2	 7,8	 7,8*	 	 b, m	 I. BEM EU3	
 130.	 FLUOR	 F2	 7782-41-4	 1,58	 3,16	 	 m	 I. EU3	
 131.	 FLUORACETAMID	 FCH2CONH2	 640-19-7	 	 	 	 	 PIC	
 	 fluor-hidrogén, lásd: hidrogén-fluorid	 	 	 	 	 	 	 	
 132.	 FLUORIDOK (F-ra számítva)	 F	 	 2,5	 10*	 	 b, i	 II.2. BEM EU3	
 	 fluotan, lásd: halotán	 	 	 	 	 	 	 	
 133.	 FORMALDEHID	 HCHO	 50-00-0	 0,6	 0,6	 	 b, m, sz	 VI.	
 134.	 FOSZFAMIDON (izomerek keveréke) CISZ izomer TRANSZ izomer	 C10H19ClNO5P	 13171-21-6 23783-98-4 297-99-4	 	 	 	 b	 PIC	
 135.	 FOSZFIN	 PH3	 7803-51-2	 0,14	 0,28	 	 i	 I. EU2	
 136.	 FOSZFOR	 P	 7723-14-0	 0,1	 0,1	 	 i	 I.	
 	 foszfor-hidrogén, lásd: foszfin foszforsav-anhidrid, lásd: difoszfor-pentoxid foszfor-trihidrid, lásd: foszfin	 	 	 	 	 	 	 	
 137.	 FOSZFOR-PENTAKLORID	 PCl5	 10026-13-8	 1	 	 	 m	 EU2	
 138.	 FOSZFOR-TRIKLORID	 PCl3	 7719-12-2	 3	 3	 	 m	 I.	
 139.	 FOSZGÉN	 COCl2	 75-44-5	 0,08	 0,4	 	 m	 II.1. EU3	
 	 FREONOK (FLUOROKARBONOK)	 	 	 	 	 	 	 	
 140.	 F 11, triklórfluormetán	 CCl3F	 75-69-4	 Magyarországon betiltott	 	 	 	
 141.	 F 12, diklórfluormetán	 CCl2F2	 75-71-8	 Magyarországon betiltott	 	 	 	
 142.	 F 21, diklórfluormetán	 CHCl2F	 75-43-4	 43	 172	 	 	 II.1	
 143.	 F 22, klórdifluormetán	 CHClF2	 75-45-6	 3600	 14 400*	 	 	 IV. EU3	
 144.	 F113, 1,1,2-triklór-1,2,2-trifluoretán	 C2Cl3F3	 76-13-1	 Magyarországon betiltott	 	 	 	
 145.	 F114, 1,2-diklór-1,1,2,2-tetrafluoretán	 Cl2FCCF2	 76-14-2	 Magyarországon betiltott	 	 	 	
 146.	 F142b, 1-klór-1,1-difluoretán	 C2H3ClF2	 75-68-3	 4170	 16 680	 	 	 IV.	
 147.	 FTÁLSAV-ANHIDRID	 C6H4(CO)2O	 85-44-9	 1	 1	 	 i, sz	 I.	
 	 furál, lásd: furfurol furfurilaldehid, lásd: furfurol	 	 	 	 	 	 	 	
 148.	 FURFURIL-ALKOHOL	 C4H3OCH2OH	 98-00-0	 40	 40	 	 i, sz, b	 I.	
 149.	 FURFUROL	 C4H3OCHO	 98-01-1	 20	 	 	 b, i, sz	 	
 	 gamma HCH, lásd: lindán glikol, lásd: etilénglikol halán, lásd: halotán	 	 	 	 	 	 	 	
 150.	 HALOTÁN	 C2HBrClF3	 151-67-7	 40	 160	 	 	 II.1.	
 151.	 HANGYASAV	 HCOOH	 64-18-6	 9	 	 	 m	 I. EU2	
 152.	 HCH (l,2,3,4,5,6-HEXAKLÓRCIKLOHEXÁN) (izomerek keveréke)	 C6H6Cl6	 608-73-1	 	 	 	 	 PIC	
 153.	 HEPTAKLÓR	 C10H5Cl7	 76-44-8	 	 	 	 b	 POP, PIC	
 154.	 n-HEPTÁN	 CH3(CH2)5CH3	 142-82-5	 2000	 8000*	 	 	 EU3	
 155.	 2-HEPTANON	 CH3(CH2)4COCH3	 110-43-0	 238	 476	 	 b	 EU3	
 156.	 HEPTÁN-3-ON	 CH3(CH2)4CH3	 106-35-4	 95	 *	 	 	 EU3	
 	 2-hexanon, lásd: metil-butil-keton	 	 	 	 	 	 	 	
 157.	 HEXAKLÓRBENZOL	 C6Cl6	 118-74-1	 	 	 	 k	 POP, PIC	
 158.	 HEXAMETILÉN-DIAMIN_	 H2N(CH2)6NH2	 124-09-4	 2,3	 	 	 m, b	 	
 159.	 n-HEXÁN	 CH3(CH2)4CH3	 110-54-3	 72	 	 	 b, i	 II.1. BEM EU2	
 	 hexametilén-diizocianát, lásd: diizocianátok hidrogén-cianid, lásd: cián-hidrogén hidrogénfoszfid, lásd: foszfin	 	 	 	 	 	 	 	
 160.	 HIDRAZIN	 H2NNH2	 302-01-2	 	 	 0,13	 k	 	
 161.	 HIDROGÉN-BROMID	 HBr	 10035-10-6	 	 6,7	 	 m	 I. EU3	
 162.	 HIDROGÉN-FLUORID	 HF	 7664-39-3	 1,5	 2,5	 	 b, m	 1. BEM EU3	
 163.	 HIGANY SZERVES VEGYÜLETEI*** (Hg-ra számítva)	 	 	 0,01	 0,04	 	 b, sz	 III.	
 164.	 HIGANY ÉS SZERVETLEN VEGYÜLETEI*** (Hg-ra számítva)	 Hg	 7439-97-6	 0,08	 0,32	 	 sz, b	 III. BEM. PIC	
 	 izociánsav-metil-észter, lásd: metil-izocianát	 	 	 	 	 	 	 	
 165.	 IZOAMIL-ALKOHOL	 CH3(CH2)4OH	 123-51-3	 360	 1440	 	 	 II.1.	
 166.	 IZOPENTÁN	 (CH3)2CHCH2CH3	 78-78-4	 3000	 	 	 	 EU2	
 167.	 IZOPENTIL-ACETÁT	 CH3COO(CH2)2CH(CH3)2	 123-92-2	 270	 540	 	 i	 EU3	
 168.	 IZOPROPIL-ACETÁT	 (CH3)2HCOOCH3	 108-21-4	 840	 840	 	 i	 I.	
 	 izopropilbenzol, lásd: kumol	 	 	 	 	 	 	 	
 169.	 JÓD	 J2	 7553-56-2	 1	 1	 	 i, sz, b	 I.	
 170.	 KADMIUM ÉS SZERVETLEN VEGYÜLETEI*** -CdF2, CdCl2, CdO kivételével (Cd-ra számítva)	 Cd	 7440-43-9	 	 	 0,015	 k	 BEM	
 171.	 KADMIUM-FLUORID	 CdF2	 7790-79-6	 	 	 0,05	 k	 BEM	
 172.	 KADMIUM-KLORID	 CdCl2	 10108-64-2	 	 	 0,05	 k	 BEM	
 173.	 KADMIUM-OXID	 CdO	 1306-19-0	 	 	 0,05	 k	 BEM	
 174.	 KALCIUM-CIÁNAMID	 NCNCa	 156-62-7	 1	 4	 	 b, i	 III.	
 175.	 KALCIUM-HIDROXID	 Ca(OH)2	 1305-62-0	 5	 	 	 	 EU1	
 176.	 KALCIUM-KARBONÁT	 CaCO3	 1317-65-3	 10	 	 	 	 	
 177.	 KALCIUM-KROMÁT	 CaCrO4	 13765-19-0	 	 	 0,05	 k	 BEM	
 178.	 KALCIUM-OXID	 CaO	 1305-78-8	 5	 5	 	 	 I.	
 179.	 KALCIUM-SZULFÁT	 CaSO4	 7778-18-9	 6 resp	 	 	 	 	
 180.	 KÁLIUM-HIDROXID	 KOH	 1310-58-3	 2	 2	 	 m	 I.	
 181.	 e-KAPROLAKTÁM	 HN(CH2)5CO	 105-60-2	 10	 40	 	 i	 EU3	
 182.	 KAPTAFOL	 C10H9Cl4NO2S	 2425-06-1	 	 	 0,1	 k	 PIC	
 183.	 KARBARIL	 C12H11NO2	 63-25-2	 1	 	 	 	 	
 	 karbolsav, lásd: fenol	 	 	 	 	 	 	 	
 184.	 KÉN-DIOXID	 SO2	 7446-09-5	 5	 5	 	 m	 I.	
 185.	 KÉN-HIDROGÉN	 H2S	 7783-06-4	 14	 14	 	 i	 V.	
 186.	 KÉNSAV	 H2SO4	 7664-93-9	 1	 1	 	 m	 I.	
 187.	 KLÓR	 Cl2	 7782-50-5	 	 1,5	 	 i	 I. EU2	
 188.	 4-KLÓRANILIN	 ClC6H4NH2	 106-47-8	 0,2	 0,8	 	 k, sz, b	 	
 189.	 KLÓRBENZOL	 C6H5Cl	 108-90-7	 23	 70	 	 	 II.1. EU2	
 190.	 KLÓRBENZILÁT	 C16H14Cl2O3	 510-15-6	 	 	 	 	 PIC	
 191.	 2-KLÓR-1,3-BUTADIÉN	 CH2=C(Cl)CH=CH2	 126-99-8	 18	 72	 	 i	 II.1.	
 	 klórdifluoretán F142B, lásd: freonok klórdifluormetán F22, lásd: freonok klórfluormetán F31, lásd: freonok	 	 	 	 	 	 	 	
 192.	 KLÓRDÁN	 C10H6C18	 57-74-9	 	 	 	 b	 POP, PIC	
 193.	 1-KLÓR-2,3-EPOXIPROPÁN	 ClCH2C2H3O	 106-89-8	 	 	 1,9	 k, b, m, sz	 	
 194.	 KLOROFORM***	 CHCl3	 67-66-3	 10	 10	 	 	 VI.	
 	 kloroprén, lásd: 2-klór-1,3-butadién	 	 	 	 	 	 	 	
 195.	 KOBALT ÉS SZERVETLEN VEGYÜLETEI 
(Co-ra számítva)	 Co	 7440-48-4	 0,1	 0,4	 	 i, sz	 BEM	
 196.	 KREZOL (izomerek keveréke)	 CH3C6H4OH	 1319-77-3	 22	 22	 	 m,	 I. EU1	
 197.	 KRÓM (fém), SZERVETLEN KRÓM(II) és KRÓM(III) VEGYÜLETEK (nem oldható)	 Cr	 	 2	 	 	 i, sz	 BEM EU2	
 198.	 Egyéb szervetlen krómvegyületek [a króm VI vegyületek kivételével] (Cr-ra számítva)	 Cr	 	 0,5	 2	 	 i, sz	 BEM	
 199.	 KRÓM(III)-KROMÁT	 Cr2(CrO4)3	 24613-89-6	 	 	 0,05	 k	 BEM	
 200.	 KRÓM-TRIOXID	 CrO3	 1333-82-0	 	 	 0,05	 k	 BEM	
 201.	 KUMOL	 C6H5CH(CH3)2	 98-82-8	 100	 250	 	 b, i	 EU3	
 202.	 kvarc, lásd: 1.2.1.	 SiO2	 14808-60-7	 	 	 	 	 	
 203.	 LINDÁN (γ-HCH) (1,2,3,4,5,6-γ-
Hexaklórciklohexán)	 C6H6Cl6	 58-89-9	 0,5	 2	 	 b, i	 III. PIC	
 204.	 LÍTIUM-HIDRID	 LiH	 7580-67-8	 0,025	 	 	 	 EU1	
 205.	 MAGNÉZIUM-OXID	 MgO	 1309-48-4	 6 resp	 24 resp	 	 i	 	
 206.	 MALEINSAV-ANHIDRID	 CH=CH(CO)2O	 108-31-6	 0,4	 0,4	 	 m, sz	 I.	
 207.	 MANGÁN ÉS SZERVETLEN SÓI (mangán-
tetroxid kivételével, Mn-ra számítva)	 Mn	 7439-96-5	 5	 20	 	 	 	
 208.	 METAMIDOFOSZ 	 C2H8NO2PS	 10265-92-6	 	 	 	 b, i	 PIC	
 209.	 METIL-ACETÁT	 CH3COOCH3	 79-20-9	 610	 2440	 	 b, sz, i	 I.	
 210.	 METIL-AKRILÁT	 CH2=CHCOOCH3	 96-33-3	 18	 18	 	 b, i, sz	 I.	
 211.	 METIL-ALKOHOL	 CH3OH	 67-56-1	 260	 	 	 b, i	 II. 1. EU2	
 212.	 2-METILAZIRIDIN	 C3H7N	 75-55-8	 	 	 5	 k	 	
 213.	 METIL-BROMID	 CH3Br	 74-83-9	 10	 10	 	 b, i	 VI.	
 214.	 METIL-BUTIL-KETON	 CH3CO(CH2)3CH3	 591-78-6	 21	 84	 	 b, i	 II.1.	
 215.	 1-METILBUTIL-ACETÁT	 CH3COOCH(CH3)(CH2)2CH3	 626-38-0	 270	 540	 	 	 EU3	
 216.	 1-METOXI-2-PROPIL-ACETÁT	 CH3COOCH(CH3)CH2OCH3	 108-65-6	 275	 550	 	 	 EU3	
 	 metil-celloszolv, lásd: etilén-glikol-monometil-éter metil-celloszolv-acetát, lásd: etilén-glikol monometil-éter-acetát etil-cianid, lásd: acetonitril	 	 	 	 	 	 	 	
 217.	 METIL-ETIL-KETON	 CH3COCH2CH3	 78-93-3	 600	 900	 	 b, i	 II.1. EU3	
 	 metilén-klorid, lásd: diklórmetán metil-glikol, lásd: etilén-glikol-monometil-éter metil-glikol-acetát, lásd: etilén-glikol-monometil-éter-acetát	 	 	 	 	 	 	 	
 218.	 5-METILHEPTÁN-3-ON	 CH3CH2COCH2CH3CHC2H5	 541-85-5	 53	 106	 	 	 EU3	
 219.	 5-METILHEXÁN-2-ON	 C7H14O	 110-12-3	 230	 *	 	 	 EU3	
 220.	 METIL-IZOCIANÁT	 CH3NCO	 624-83-9	 0,024	 0,024	 	 b, i, sz	 I.	
 	 metil-karbamid, lásd: metil-izocianát metil-
karbonimid, lásd: metil-izocianát	 	 	 	 	 	 	 	
 221.	 METIL-KLORID	 CH3Cl	 74-87-3	 105	 420	 	 	 II.1.	
 	 metilkloroform, lásd: 1,1,1-triklóretán	 	 	 	 	 	 	 	
 222.	 METIL-MERKAPTÁN	 CH3SH	 74-93-1	 1	 1	 	 i	 V.	
 223.	 METIL-METAKRILÁT	 CH2=C(CH3)COOCH3	 80-62-6	 210	 210	 	 b, i, sz	 I.	
 	 2-metoxietanol, lásd: etilén-glikol-monometil-éter	 	 	 	 	 	 	 	
 	 4.4’-metiléndianilin, lásd: 4,4’-diaminodifenilmetán	 	 	 	 	 	 	 	
 	 2-metoxianilin, lásd: o-anizidin	 	 	 	 	 	 	 	
 224.	 METIL-PARATION	 NO2C6H4OPS(CH3O)2	 298-00-0	 0,2	 	 	 b, sz	 PIC	
 225.	 4-METILPENTÁN-2-ON (Izobutil-metil-keton)	 C6H12O	 108-10-1	 83	 208	 	 	 EU3	
 226.	 2-(2-METOXIETOXI)ETANOL	 CH3O(CH2)2O(CH2)2OH	 111-77-3	 50,1	 	 	 	 EU2	
 227.	 (2-METOXIMETILETOXI)-PROPANOL (Dipropilén-glikol-monometil-éter)	 C7H16O3	 34590-94-8	 308	 308*	 	 	 EU3	
 228.	 1-METOXIPROPÁN-2-OL	 CH3OCH2CHOHCH3	 107-98-2	 375	 568	 	 b	 EU3	
 229.	 MEZITILÉN (trimetilbenzolok)	 C6H3(CH3)3	 108-67-8	 100	 *	 	 i	 EU3	
 230.	 MIREX	 C10Cl12	 2385-85-5	 	 	 	 b	 POP	
 231.	 MOLIBDÉN OLDHATÓ VEGYÜLETEI (Mo-ra számítva)	 	 	 5	 20	 	 	 III.	
 232.	 MOLIBDÉN OLDHATATLAN VEGYÜLETEI (Mo-ra számítva)	 	 	 15	 60	 	 	 III.	
 233.	 MONOKROTOFOSZ	 C7H14NO5P	 6923-22-4	 0,25	 	 	 b	 PIC	
 234.	 MORFOLIN	 O(CH2)4NH	 110-91-8	 36	 72	 	 b, m	 I. EU2	
 235.	 NAFTALIN	 C10H8	 91-20-3	 50	 	 	 b, i	 EU1	
 	 naftilén-diizocianát, lásd: diizocianátok narkotán, lásd: halotán	 	 	 	 	 	 	 	
 236.	 2-NAFTIL-AMIN	 C10H9N	 91-59-9	 	 	 0,005	 k	 	
 237.	 NÁTRIUM-AZID	 NaN3	 26628-22-8	 0,1	 0,3	 	 	 EU3	
 238.	 NÁTRIUM-HIDROXID	 NaOH	 1310-73-2	 2	 2	 	 m	 I.	
 239.	 NEOPENTÁN	 (CH4)C	 463-82-1	 3000	 	 	 	 EU2	
 240.	 NIKKEL (fém) (Ni-re számítva)	 Ni	 7440- 07-0	 0,1	 0,1	 	 sz	 BEM	
 241.	 NIKKEL-DIOXID (Ni-re számítva)	 NiO2	 12035-36-8	 	 	 0,1	 k, sz	 BEM	
 242.	 NIKKEL-OXID (Ni-re számítva)	 NiO	 1313-99-1	 	 	 0,1	 k, sz	 BEM	
 243.	 NIKKEL-SZULFID (Ni-re számítva)	 NiS	 16812-54-7	 	 	 0,1	 k, sz	 BEM	
 244.	 NIKKEL-TETRAKARBONIL	 Ni(CO)4	 13463-39-3	 0,15	 0,15	 	 b	 VI.	
 245.	 NIKOTIN	 C10H14N2	 54-11-5	 0,5	 	 	 b, i	 II.1. EU2	
 246.	 4-NITROANILIN	 O2NC6H4NH2	 100-01-6	 6	 	 	 b, i	 	
 	 p-nitroanilin, lásd: 4-nitroanilin	 	 	 	 	 	 	 	
 247.	 NITROBENZOL	 C6H5NO2	 98-95-3	 1	 	 	 b, i	 II.1. EU2	
 248.	 4-NITROKLÓRBENZOL	 ClC6H4NO2	 100-00-5	 0,5	 2	 	 b	 	
 249.	 2-NITRONAFTALIN	 C10H7NO2	 581-89-5	 	 	 0,25	 k	 	
 250.	 1-NITROPROPÁN	 CH3(CH2)2NO2	 108-03-2	 10	 	 	 i, b	 	
 251.	 2-NITROPROPÁN	 CH3CH(NO2)CH3	 79-46-9	 	 	 18	 k	 	
 252.	 NITROGÉN-DIOXID	 NO2	 10102-44-0	 9	 9	 	 m	 I.	
 253.	 NITROGÉN-MONOXID	 NO	 10102-43-9	 30	 	 	 	 EU1	
 254.	 NITROGLICERIN	 C3H5(ONO2)3	 55-63-0	 0,5	 2	 	 b, i, sz	 II.1.	
 255.	 OKTÁN (összes izomer)	 CH3(CH2)6CH3	 111-65-9	 2350	 9400	 	 i	 II.1.	
 256.	 OLAJ (ásványi) KÖD	 	 	 	 	 5	 k	 	
 257.	 ÓLOM és SZERVETLEN VEGYÜLETEI (Pb-ra számítva)	 Pb	 7439-92-1	 0,15** 0,05 resp	 0,6 0,2 resp	 	 i	 III. BEM	
 258.	 ÓLOM-TETRAETIL	 Pb(C2H5)4	 78-00-2	 0,05	 0,2	 	 b, i	 II.1.	
 259.	 ÓLOM-TETRAMETIL	 Pb(CH3)4	 75-74-l	 0,05	 0,2	 	 b, i	 II.1.	
 260.	 ÓN SZERVES VEGYÜLETEI*** (Sn-ra számítva)	 	 	 0,1	 0,4	 	 b, i	 II.1.	
 261.	 ÓN SZERVETLEN VEGYÜLETEI (Sn-ra számítva)	 	 	 2	 8	 	 b, i	 II.1. EU1	
 262.	 ORTOFOSZFORSAV	 H3PO4	 7664-38-2	 1	 2	 	 m	 EU3	
 263.	 OXÁLSAV	 HOOCCOOH	 144-62-7	 1	 	 	 	 EU2	
 264.	 OZMIUM-TETROXID (Os-ra számítva)	 OsO4	 20816-12-0	 0,002	 0,002	 	 m, b	 	
 265.	 ÓZON	 O3	 10028-15-6	 0,2	 0,2	 	 i	 I.	
 266.	 PARAKVÁT-DIKLORID	 C12H14Cl2N2	 1910-42-5	 0,1	 0,1	 	 b, i	 I.	
 	 paraquat-diklorid, lásd: parakvát-diklorid	 	 	 	 	 	 	 	
 267.	 PARATION	 C10H14O5NSP	 56-38-2	 0,1	 	 	 b	 PIC	
 268.	 PBB-k*** Hexabróm-1,1’-bifenil Oktabróm-1,1’-
bifenil Dekabróm-1,1’-bifenil	 C12H4Br6 C12H2Br6 C12Br10	 36355-01-8 27858-07-7 13654-09-6	 	 	 	 	 PIC	
 269.	 PCB-k POLIKLÓROZOTT BIFENILEK***	 	 11097-69-1 1336-36-3	 	 	 	 	 POP POP és PIC	
 270.	 POLIKLÓROZOTT TERFENILEK	 	 61788-33-8	 	 	 	 	 PIC	
 271.	 PENTAKLÓRFENOL ÉS SÓI***	 C6Cl5OH	 87-86-5	 0,001	 	 	 b, i	 PIC	
 272.	 PENTAKLÓRNAFTALIN	 C10H3Cl5	 1321-64-8	 0,5	 2	 	 b, i, sz	 II.2.	
 273.	 n-PENTÁN	 CH3(CH2)3CH3	 109-66-0	 2950	 	 	 	 IV.EU2	
 274.	 PENTIL-ACETÁT	 CH3COO(CH2)4CH3	 628-63-7	 270	 540	 	 i	 EU3	
 275.	 3-PENTIL-ACETÁT	 CH3COOCH(C2H5)C2H5	 620-11-1	 270	 540	 	 i	 EU3	
 276.	 PIKRINSAV	 C6H2CH3(NO2)3	 88-89-1	 0,1	 0,1	 	 b, i, sz	 I. EU1	
 277.	 PIPERAZIN	 C4H10N2	 110-85-0	 0,1	 0,3	 	 	 EU3	
 278.	 PIRETRUM	 	 8003-34-7	 1	 	 	 	 EU2	
 279.	 PIRIDIN	 C5H5N	 110-86-1	 15	 60	 	 b, i, sz	 II.1.	
 	 porok (szálló porok) egyéb porok, lásd: 1.2.1.	 	 	 	 	 	 	 	
 280.	 PLATINA FÉM	 Pt	 7440-06-4	 1	 	 	 	 EU1	
 281.	 PLATINA OLDHATÓ VEGYÜLETEI (Pt-ra 
számítva)	 	 	 0,002	 	 	 i, sz	 	
 282.	 PORTLAND CEMENT	 	 65997-15-1	 10	 	 	 	 	
 283.	 PROPIONSAV	 CH3CH2COOH	 79-09-4	 31	 62	 	 m	 EU3	
 284.	 PROPIL-ACETÁT	 CH3(CH2)2COOCH3	 109-60-4	 840	 840	 	 b, i	 I.	
 285.	 2-PROPIL-ALKOHOL	 CH3CH(OH)CH3	 67-63-0	 500	 2000	 	 b, i	 II.1.	
 	 propilén-imin, lásd: metilaziridin	 	 	 	 	 	 	 	
 286.	 PROPILÉN-OXID	 CH3C2H3O	 75-56-9	 	 	 5	 k, b, i	 	
 287.	 1,3-PROPIOLAKTON	 C3H4O2	 57-57-8	 	 	 1,5	 k	 	
 288.	 REZORCIN	 C6H4(OH)2	 108-46-3	 45	 	 	 b, i	 EU2	
 	 rezorcinol, lásd: rezorcin	 	 	 	 	 	 	 	
 289.	 RÉZ és vegyületei (Cu-re számítva)	 Cu	 7440-50-8	 1	 4	 	 	 II.1.	
 290.	 RÉZ, FÜST	 Cu	 7440-50-8	 0,1	 0,4	 	 	 II.1.	
 	 Rostszerkezetű porok, lásd: 1.2.2.	 	 	 	 	 	 	 	
 291.	 SALÉTROMSAV	 HNO3	 7697-37-2	 	 2,6	 	 i, m	 I. EU2	
 292.	 SÓSAV	 HCl	 7647-01-0	 8	 16	 	 i, m	 I. EU3	
 	 Szelén-hidrogén, lásd: dihidrogén-szelenid	 	 	 	 	 	 	 	
 293.	 STRONCIUM-KROMÁT	 SrCrO4	 7789-06-2	 	 	 0,05	 k	 	
 294.	 SZELÉN-VEGYÜLETEK (Se-re számítva)	 	 	 0,1	 0,4	 	 i	 III. BEM	
 295.	 SZÉN-DIOXID	 CO2	 124-38-9	 9000	 	 	 	 EU2	
 296.	 SZÉN-DISZULFID	 CS2	 75-15-0	 30	 120	 	 b, i, m	 II.1.	
 297.	 SZÉN-MONOXID	 CO	 630-08-0	 33	 66	 	 	 II.1.	
 	 szén-oxi-klorid, lásd: foszgén	 	 	 	 	 	 	 	
 298.	 SZÉN-TETRAKLORID***	 CCl4	 56-23-5	 Magyarországon betiltott	 	 	 	
 	 sztibin, lásd: antimon-hidrogén	 	 	 	 	 	 	 	
 299.	 SZULFOTEP	 (C2H5)4P2S2O5	 3689-24-5	 0,l	 0,4*	 	 	 EU3	
 300.	 SZTIROL	 C6H5CH=CH2	 100-42-5	 50	 50	 	 i	 VI. BEM	
 	 talkum, lásd: 1.2.1. és 1.2.2.	 	 	 	 	 	 	 	
 301.	 TALLIUM OLDHATÓ VEGYÜLETEI (TI-ra számítva)	 	 	 0,1	 0,4	 	 b, i	 III.	
 302.	 TERC-AMIL-ACETÁT	 CH3COOC(CH3)2C2H5	 625-16-1	 270	 540	 	 	 EU3	
 303.	 TERPENTIN	 	 8006-64-2	 560	 560	 	 i, sz, b	 I.	
 304.	 TETRAHIDROFURÁN	 (CH2)4O	 109-99-9	 150	 300	 	 b, i	 II.2. EU3	
 	 1,2,3,6-tetrahidro-N-(1,1,2,2-tetraklór etiltio)ftálimid, lásd: kaptafol	 	 	 	 	 	 	 	
 305.	 1,1,2,2-TETRAKLÓRETÁN***	 Cl2CHCHCl2	 79-34-5	 7	 	 	 b	 	
 306.	 TETRAKLÓRETILÉN	 Cl2C=CCl2	 127-18-4	 50	 50	 	 b	 VI.	
 	 tetraklórmetán, lásd: szén-tetraklorid	 	 	 	 	 	 	 	
 	 timföld, lásd: alumínium-oxid	 	 	 	 	 	 	 	
 307.	 TIOGLIKOLSAV	 HSCH2COOH	 68-11-1	 4	 	 	 b, m	 	
 308.	 TOLUOL	 C6H5CH3	 108-88-3	 190	 380	 	 b, i	 II.2. BEM
EU2	
 309.	 TOLUOL-2,4-DIIZOCIANÁT	 CH3C6H3(NCO)2	 584-84-9	 	 	 0,035	 k, i, sz	 	
 310.	 TOLUOL-2,6-DIIZOCIANÁT	 CH3C6H3(NOCO)2	 91-08-7	 	 	 0,035	 k, i, sz	 	
 311.	 2-TOLUIDIN	 CH3C6H4NH2	 95-53-4	 	 	 0,5	 k, i, b	 	
 312.	 3-TOLUIDIN	 CH3C6H4NH2	 108-44-1	 9	 	 	 b	 	
 313.	 4-TOLUIDIN	 CH3C6H4NH2	 106-49-0	 1	 4	 	 b	 	
 314.	 TOXAFÉN	 	 8001-35-2	 	 	 	 b, i	 POP	
 315.	 TRIETIL-AMIN	 N(C2H5)3	 121-44-8	 8,4	 12,6	 	 b, i, m	 V. EU3	
 316.	 TRIKLÓRBENZOL (minden izomer)	 C6H3Cl3	 12002-48-1	 38	 152	 	 b	 III.	
 317.	 1,2,4-TRIKLÓRBENZOL	 C6H3Cl3	 120-82-1	 15,1	 37,8	 	 b	 EU3	
 318.	 1,1,1-TRIKLÓRETÁN***	 CH3CCl3	 71-55-6	 555	 1110	 	 b, i	 II.2. EU3	
 319.	 1,1,2-TRIKLÓRETÁN***	 ClCH2CHCl2	 79-00-5	 Magyarországon betiltott	
 320.	 TRIKLÓRETILÉN	 Cl2C=CHCl	 79-01-6	 270	 540	 	 sz	 BEM	
 321.	 2,4,5-TRIKLÓRFENOXIECETSAV 2,4,5-T	 Cl3C6H2OCH2COOH	 93-76-5	 10	 40	 	 b, i	 II.2. PIC	
 	 triklórfluormetán F11, lásd: freonok	 	 	 	 	 	 	 	
 322.	 TRIKLÓRNAFTALIN	 C10H5Cl3	 1321-65-9	 5	 	 	 b, i, sz	 	
 	 triklórtrifluoretán F113, lásd: freonok	 	 	 	 	 	 	 	
 323.	 TRIMETILAMIN	 N(CH3)3	 75-50-3	 12,3	 36,9	 	 m, sz	 	
 324.	 1,2,3-TRIMETILBENZOL	 C6H3(CH3)3	 526-73-8	 100	 *	 	 	 EU3	
 325.	 1,2,4-TRIMETILBENZOL	 C6H3(CH3)3	 95-63-6	 100	 *	 	 	 EU3	
 326.	 TRINIKKEL-DISZULFID	 Ni3S2	 12035-72-2	 	 	 0,01	 k, sz	 	
 327.	 TRINITROTOLUOL	 CH3C6H2(NO2)3	 118-96-7	 0,09	 0,36	 	 b	 II.1.	
 	 vanádium-pentoxid, lásd: divanádium-pentoxid	 	 	 	 	 	 	 	
 328.	 TRI-o-KREZIL-FOSZFÁT	 (CH3C6H4)3PO4	 78-30-8	 0,1	 	 	 b, i, sz	 	
 329.	 TRISZ(2,3-DIBRÓMPROPIL)-FOSZFÁT***	 C9H15Br6O4P	 126-72-7	 	 	 	 	 PIC	
 330.	 VAS(II)-OXID	 FeO	 1345-25-1	 6 resp	 	 	 	 	
 331.	 VAS(III)-OXID	 Fe2O3	 1309-37-1	 6 resp	 	 	 	 	
 332.	 VINIL-BROMID	 CH2=CHBr	 593-60-2	 	 	 22	 k	 	
 333.	 VINIL-KLORID***	 CH2=CHCl	 75-01-4	 	 	 7,77	 k	 	
 334.	 XILOL(ok)	 C6H4(CH3)2	 1330-20-7	 221	 442	 	 b	 EU3	
 335.	 m-XILOL	 C6H4(CH3)2	 108-38-3	 221	 442	 	 b	 EU3	
 336.	 p-XILOL	 C6H4(CH3)2	 106-42-3	 221	 442	 	 b	 EU3	
 337.	 o-XILOL	 C6H4(CH3)2	 95-47-6	 221	 442	 	 b	 EU3	
 338.	 XILIDIN(ek)	 (CH3)2C6H3NH2	 1300-73-8	 25	 	 	 b	 	
Magyarázat:
 resp:	 respirábilis por;	
 b:	 bőrön át is felszívódik. Az ÁK-értékek a veszélyes anyagoknak ezt a tulajdonságát, illetve az ebből származó expozíciót csak a levegőben megengedett koncentrációjuk mértékének megfelelően veszik figyelembe;	
 i:	 ingerlő anyag (izgatja a bőrt, nyálkahártyát, szemet vagy mindhármat);	
 k:	 rákkeltő;	
 m:	 maró hatású anyag (felmarja a bőrt, nyálkahártyát, szemet vagy mindhármat);	
 sz:	 túlérzékenységet okozó (szenzibilizáló) tulajdonságú anyag (az anyagra érzékeny egyéneken „túlérzékenységen” alapuló bőr-, légzőrendszeri, esetleg más szervet/szervrendszert károsító megbetegedést okozhat);	
 PIC, POP	 ezen fogalmakat az egyes veszélyes anyagok es veszélyes készítmények behozatalával, illetve kivitelével összefüggő bejelentési es előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásról szóló EüM-FVM-KöM-GM együttes rendelet tartalmazza;	
 *	 „Európai indikatív” határértékek (96/94/EK, 2000/39/EK), amelyeknél nincs csúcskoncentráció megadva. Ezekben az esetekben jelen melléklet 1.3. pontja szerint kell eljárni;	
 **	 98/24/EK irányelvben közölt érték;	
 ***	 az anyagra vonatkozó korlátozásokat a veszélyes anyagok és veszélyes készítményekkel kapcsolatos egyes tevékenységek korlátozásáról szóló EüM-KöM együttes rendelet tartalmazza;	
 EU1	 91/322/EGK irányelvben közölt érték;	
 EU2	 2006/15/EK irányelvben közölt érték;	
 EU3	 2000/39/EK irányelvben közölt érték;	
 BEM	 biológiai expozíciós mutató.	
 mg/m3	 milligram légköbméterenként, 20 °C-on és 101,3 KPa légköri nyomáson	
Megjegyzés: a nem gőz/gázállapotú toxikus anyagok határértékei a belélegezhető porfrakcióra vonatkoznak (MSZ EN 481).
1.2. Szálló porok - ásványi, szerves
1.2.1. Szemcsés szerkezetű porok megengedett koncentrációi mg/m3-ben
 Megnevezés	 Megengedett koncentráció, mg/m3-ben	
 	 Totális (belélegezhető)	 Respirábilis	
 Talkum (azbesztmentes)	 	 2	
 Kvarc	 	 0,15	
 Krisztobalit	 	 0,15	
 Tridimit	 	 0,15	
 Fapor	 5	 	
 Egyéb inert porok*	 10	 6	
* Megjegyzés: Nincs egészségkárosító (pl. mutagén, rákkeltő, fibrogén, mérgező, allergizáló, irritatív, egyéb mérgező) hatása.
1.2.2. Rostszerkezetű porok megengedett koncentrációi rost/cm3-ben
 Megnevezés (CAS-számok)	 Megengedett koncentráció (rost/cm3)	
 Azbeszt	 aktinolit (77536-66-4)	 0,1 (idővel súlyozott átlag 8 órára vonatkoztatva)	
 	 amozit (12172-73-5)	 	
 	 antofillit (77536-67-5)	 	
 	 krizotil (12001-29-5)	 	
 	 krokidolit (12001-28-4)	 	
 	 tremolit (77536-68-6)	 	
 	 akár magában, akár elegyítve betiltott*	 	
 Egyéb rostszerkezetű porok	 Üveg, ásvány, kerámia, műanyag	 1,0	
* Az azbeszt valamennyi formájának előállítása, felhasználása Magyarországon tiltott. [Lásd: 41/2000. (XII. 20.) EüM-KöM együttes rendelet]
1.3. Az egyes anyagok csúcskoncentráció szerinti besorolása jellemző tulajdonságaik alapján
 	 	 CSÚCSKONCENTRÁCIÓ	
 Kategória jele	 KATEGÓRIA (BESOROLÁS)	 ÉRTÉKE (CK)(a)	 IDŐTARTAMA (perc)	 MŰSZAKONKÉNTI GYAKORISÁGA(b)	
 I. 	 HELYILEG IRRITÁLÓ ANYAGOK	 ÁK	 	 	
 II. 	 FELSZÍVÓDVA HATÓ ANYAGOK Az anyag hatásának fellépése 2 órán belül 
II.1: Felezési idő <2 óra 
II.2. Felezési idő 2 órától teljes munkaidőig	 4 x ÁK	 15	 4	
 III. 	 FELSZÍVÓDVA HATÓ ANYAGOK 
Hatás fellépésének ideje >2 óra 
Felezési idő > Műszak idő (ERŐSEN KUMULÁLÓDÓ)	 4 x ÁK	 15	 4	
 IV. 	 NAGYON GYENGE KÁROSÍTÓ HATÁSÚ ANYAGOK 
ÁK >500 ml/m3 (a)	 4 x ÁK	 15	 4	
 V. 	 INTENZÍV SZAGÚ ANYAGOK	 ÁK	 	 	
 VI. 	 IRREVERZIBILIS KÁROSODÁST OKOZÓ ANYAGOK	 ÁK	 	 	
 	 EGYÉB	 8 x ÁK	 60 perc/műszak	 	
(a) Az 500 ml/m3 érték átszámítása mg/m3 koncentráció egységre, 20 °C-on:

(b) Az I. és V. kategóriájú anyagok, anyagcsoportok esetében a megadott CK-érték megegyezik az ÁK-értékkel, ellenőrzése legfeljebb IS perces mintavétellel történik.
A II-IV. kategóriájú anyagok, anyagcsoportok esetében a megadott CK-érték 15 perces átlagérték és a túllépési tényező 4. (A túllépési tényező fejezi ki, hogy a CK-érték hányszorosa az ÁK-értéknek.) Az egyes csúcskoncentrációk időintervallumai között legalább a csúcskoncentrációk időintervallumánál háromszor hosszabb időnek kell eltelnie (pl. 15 perces csúcskoncentráció után legalább 45 perc). A csúcskoncentrációk időtartama egy műszak alatt összesen a 60 percet nem haladhatja meg.
A VI. kategóriájú irreverzibilis károsodást okozó anyagok; az ÁK-érték = a CK-értékkel.
A csúcskoncentrációk meghatározása:
A CK-értékek 15 perc referenciaidőre vonatkoznak.
A csúcskoncentrációk meghatározása legfeljebb 15 perc mintavételi idejű mintákkal történhet.
Bizonyos súlyos, irreverzibilis egészségkárosodást okozó anyagok esetében (kivételesen) az ÁK-érték egyenlő a CK-értékkel; ellenőrzésük legfeljebb 15 perces mintavétellel történik.
Egyéb anyagok, anyagcsoportok esetében (az CK-érték nagyobb az ÁK-értéknél) az egyes csúcskoncentrációk időintervallumai között legalább a csúcskoncentrációk időintervallumánál háromszor hosszabb időnek kell eltelnie (pl. 15 perces csúcskoncentráció után legalább 45 perc).
A csúcskoncentrációk időtartama egy műszak alatt összesen a 60 percet nem haladhatja meg.
2. A munkahelyi átlagos levegőszennyezettség kiszámítása
2.1. Egy szennyező anyag esetén
A munkahelyi átlagos levegőszennyezettséget mg/m3-ben (CÁ) a következő összefüggéssel számítjuk ki:

ahol:
C1, C2, ... Cn a t1, t2, ... tn időszakokhoz tartozó légszennyező anyagok koncentrációi (mg/m3).
t1 + t2... + tn = 8 óra
2.2. Határérték meghatározása több veszélyes anyag munkatérben való egyidejű jelenléte esetén.
2.2.1. Additív hatások. Ha a munkatérben két vagy több, azonos szervrendszerre ható veszélyes anyag (hSz) (+) van jelen, ezek hatása összegződik - additív hatás.
Hasonlóképpen additív hatásúnak kell tekinteni a mutagén (M) és a karcinogén (K) anyagokat is.
Ezek esetében az ÁK-értéket az alábbi képlettel határozzuk meg:

ahol:
hSz: azonos szervre, szervrendszerre ható, anyag; hSz1-nc: azonos szervre; szervrendszerre ható anyagok koncentrációja a munkatérben;
M1-nc: mutagén anyagok koncentrációja a munkatérben;
K1-nc: karcinogén anyagok koncentrációja a munkatérben;
hSz1-nÁK, M1-nÁK, K1-nMK: az adott azonos szervre/szervrendszerekre ható, mutagén, illetve karcinogén anyagok ÁK-, illetőleg MK-értéke;
(+) magyarázat hSz anyagokhoz: pl. valamennyi szerves oldószer hat az idegrendszerre! A maró, irritáló szenzibilizáló anyagok túlnyomó többsége hat a bőrre, szemre, nyálkahártyákra! Csaknem valamennyi nehézfém hat a parenchimás szervekre!
* ha az adott mutagén anyagoknak MK-értéke van, az ÁK-érték helyett az szerepeljen!
2.2.2. Szinergista/potencírozó hatású munkatér légszennyezők. Ezek esetében egyedileg kell eljárni. A potencírozott interakciók jellegzetesen nagy koncentrációk esetében alakulnak ki; kisebb koncentrációk esetén ennek valószínűsége kisebb.
2.2.3. Független hatású munkatér légszennyezők. Ezek esetében a meghatározott ÁK-érték az iránymutató.
3. Ha a munkatér levegőjében egyidejűleg több vegyi anyag van jelen - egyaránt beleértve a rákkeltő hatású és nem rákkeltő hatású anyagokat - a megengedhető értéket az alábbi összefüggés szerint kell kiszámítani:

ahol:
C1: a munkatérben mért nem rákkeltő anyag koncentrációja;
R1: a munkatérben mért rákkeltő anyag koncentrációja;
ÁK: átlagos koncentráció (nem rákkeltő anyagok munkahelyen megengedett koncentrációi);
MK: maximális koncentráció (rákkeltők munkahelyen eltűrt koncentrációja);
1,2, ... n: az egyes nem rákkeltő, illetőleg rákkeltő anyagok indexeit úgy kell értelmezni, hogy a számlálóban és a nevezőben szereplő azonos indexek azonos anyagot jelentenek.
Megjegyzés: Azokat az anyagokat, amelyekre nézve a melléklet ÁK/MK-értéket nem tartalmaz, a képlet alkalmazása során figyelmen kívül kell hagyni.
2. számú melléklet a 25/2000. (IX. 30.) EüM-SzCsM együttes rendelethez
A foglalkozási vegyi expozíció esetén vizsgálandó biológiai expozíciós (hatás) mutatók megengedhető határértékei
Biológiai expozíciós (hatás) mutatók megengedhető határértékei
VIZELETBEN
 	 	 	 Megengedhető határérték	
 Vegyi anyag	 Biológiai expozíciós (hatás) mutató	 Mintavétel ideje	 mg/g kreatinin	 mikromol/mmol kreatinin 
(kerekített értékek)	
 Anilin	 p-amino-fenol	 m.u.	 10	 10	
 Arzén	 arzén	 m.u.	 0,13	 0,20	
 Benzol	 t,t-mukonsav	 m.u.	 1,5	 1,2	
 Dimetilformamid	 N-metil-formamid	 m.u.	 40	 76	
 Etil-benzol	 mandulasav	 mhv., m.u.	 1500	 1110	
 Fenol	 fenol	 m.u.	 300	 360	
 Fluorid vegyületek	 fluorid	 m.u. 	 7	 42 	
 	 	 köv. m.e.	  4	 24	
 Higany (szervetlen)	 higany	 n.k.	 0,05	 0,028	
 Kadmium	 kadmium	 n.k.	 0,01k	 0,01	
 Króm	 króm	 m.u.	 0,02 k	 0,043	
 Kobalt	 kobalt	 m.u.	 0,03	 0,058	
 n-Hexán	 2,5-hexán-dion	 m.u.	 3,5	 3,5	
 Nikkel	 nikkel	 mhv., m.u.	 0,02	 0,038	
 Nitro-benzol	 p-nitro-fenol	 m.u.	 5	 4,0	
 Szelén	 szelén	 n.k.	 0,075	 0,110	
 Sztirol	 mandulasav	 mhv., m.u.	 1000	 740	
 Toluol	 o-krezol	 m.u.	 1	 1,05	
 Triklór-etilén	 triklór-ecetsav	 mhv., m.u.	 50	 35	
 Xilol	 metil-hippursavak	 m.u.	 1500	 860	
Megjegyzések:
 m.u.	 műszak után	
 n.k.	 nem kritikus	
 mhv.	 munkahét végén	
 köv.m.e.	 következő műszak előtt	
 k	 rákkeltő hatású anyag; a javasolt határérték „technikai értékként” kezelendő	
Biológiai expozíciós (hatás) mutatók megengedhető határértékei
VÉRBEN
 
Vegyi anyag	 Biológiai expozíciós (hatás) mutató	  
Mintavétel ideje	 Megengedhető határérték	
 	 	 	 mikrogramm/l	 mikromol/l (kerekített értékek)	
 Anilin	 methemoglobin	 mhv. - m.u.	 	 3% (az összhemoglobin%-ában)	
 Kadmium	 kadmium	 n.k.	 10k	 0,09	
 Ólom 
(szervetlen)	 Ólom 
 
cink-protoporfirin (előszűrésre)	 n.k. 
 
három hónapnál hosszabb expozíció esetén alkalmazható	 400* 
300**	 1,9 
1,5 
100 mikromol/mol haem***	
 Szén-monoxid	 CO Hb	 m.u.	 5% (az összhemoglobin%-ában)	
 Szerves foszforsav-észter tartalmú peszticidek 	 vörösvérsejt vagy teljes vér acetilko-lineszteráz aktivitás (EC. 3.1.1.7.)	 n.k.	 <25%-os aktivitáscsökkenés az expozíció előtt mért 
alapaktivitáshoz viszonyítva****	
Megjegyzések:
 m.u.	 műszak után	
 n.k.	 nem kritikus	
 mhv.	 munkahét végén	
 k	 rákkeltő hatású anyag; javasolt határérték „technikai értékként” kezelendő	
 *	 férfiak és 45 évnél idősebb nők	
 **	 45 évnél fiatalabb nők	
 ***	 határérték túllépése esetén a vérólom koncentráció meghatározása kötelező	
 ****	 az alapaktivitás az expozíciómentes periódusban egy héten belül két alkalommal történt mérések értékeinek átlaga	
3. számú melléklet a 25/2000. (IX. 30.) EüM-SzCsM együttes rendelethez
Fém-ólom és az ólom inonos vegyületei expozíciójával veszélyeztetett munkavállalók egészségvédelmére vonatkozó különleges szabályok
1. Az alábbi - nem teljeskörűen felsorolt - tevékenységek során az ólomabszorpció kockázata valószínűsíthető:
1. Ólomkoncentrátum kezelése
2. Ólom- és cinkkohászat és finomítás (primer és szekunder)
3. Ólom-arzenát spray gyártása és kezelése
4. Ólom-oxid gyártása
5. További ólomvegyületek előállítása (beleértve az ólom alkil-vegyületei előállításának azt a részét, amely fémes ólom és az ionos ólomvegyületek expozíciójával jár)
6. Ólomtartalmú festékek, zománcok, masztix és színezékek gyártása
7. Akkumulátorgyártás recycling (1)
8. Ólom- és ónművesség
9. Ólomforrasz gyártása
10. Ólommag gyártása (lövedékhez)
11. Ólomalapú vagy -ötvözetű tárgyak gyártása
12. Ólomtartalmú festékek, zománcok, masztix és színezékek használata
13. Kerámia- és agyagáru ágazatok (1)
14. Kristályüveg ágazatok
15. Ólomadalékokat felhasználó műanyag ágazatok
16. Ólomforrasz gyakori használata zárt térben
17. Ólom használata melletti nyomdászat
18. Hulladékhasznosítás, főleg az ólomtartalmú festékekkel bevont anyagok ártalmatlanítási műveletei, valamint ipari létesítmények (pl. ólomkemencék) bontása (1)
19. Ólommagos lőszerek zárttéri használata
20. Autógyártás és -javítás (1)
21. Ólmot tartalmazó acél (1)
22. Ólmozás
23. Ólom és ólomtartalmú fémek kinyerése
Megjegyzés: (1) Amennyiben használtak ólmot vagy jelen van ólom.
2. Ólomexpozícióban végzett tevékenység esetén különös figyelmet kell fordítani az alábbiakra:
aa) ne forduljon elő a dohányzással, étkezéssel vagy ivással történő ólomfelvétel veszélye,
ab) olyan helyeket kell kijelölni, ahol a munkavállalók az ólomkontamináció kockázata nélkül étkezhetnek és ihatnak,
ac) az olyan nagyon meleg munkahelyeken, ahol szükséges a munkavállalók folyadékfogyasztása, olyan ivóvízről vagy más italról kell gondoskodni, amelyet nem szennyez a munkahelyen jelen lévő ólom;
ba) a munkavállalókat az őket érő ólomvegyületek fiziko-kémiai tulajdonságainak megfelelő munka- vagy védőruhával kell ellátni,
bb) az ilyen munka- vagy védőruha maradjon a munkahely területén. Ezek mosása megoldható a vállalkozáson kívül is, amennyiben egy mosoda alkalmas az ilyen természetű feladatra; ha a vállalkozás maga nem végzi el a tisztítást, ott zárt konténerekkel kell megoldani a ruhadarabok mosodába szállítását,
bc) a munka- vagy védőruhát és az utcai ruhát külön kell tárolni,
bd) a munkavállalók részére megfelelő mosdókról, így fekete-fehér rendszerű öltöző-mosdó-zuhanyzóról kell gondoskodni.